Acta humanitarica academiae Saulensis
type: channel
description: Įkurtas 2006 m. Žurnalas leidžia kalbotyros, literatūrologijos, istorijos, filosofijos, etnologijos ir kitų humanitarinių mokslų krypčių straipsnius. Tyrimuose plėtojamas įvairialypis regionalistikos diskursas.
publisher: Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
language: lt
publication name: Acta humanitarica academiae Saulensis
issn: 2783-6789
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Klaipėdos miesto urbanonimų kaita 1903–1939 metais
items: Lietuvių darbo migracija į Latviją XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje
items: Apie tarmines veiksmažodžių formas latvių rašytojo Rūdolfo Blaumanio novelėje „Purva bridējs“ (1898 m.) ir XXI a. parašytame jos tęsinyje
items: Vietos bendruomenių ir kultūros paveldo sąveikos: nuo lūkesčių iki realijų. Lietuvos atvejis
items: 1940 metų birželio įvykių Šiaulių regione atspindžiai ano meto spaudoje
items: Tvari paveldosauga tarp deklaracijų ir įtampos: bendruomenių įtraukimo galimybės ir ribos
items: Regioninės tapatybės raiška angliškų ir lietuviškų laikraščių antraštėse: lyginamoji diskurso analizė
items: Regioninės istorijos leksiniai žymenys (Podolė, Ukraina)
items: Joninių šventės reikšmė palatvijo sociokultūrinėje erdvėje
items: Juozo Balčikonio tarminės nuostatos: tarminė ir vaizdingoji leksika jo raštuose
items: Lietuvos etnografiniai regionai ir miestas: kultūrinio vientisumo konstravimas
items: Ispaniškosios Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos brolijos Žemaičių vyskupijoje: istorija ir svarba lokalioms pamaldumo tradicijoms
items: Trečiojo amžiaus universitetas – regiono vyresnio amžiaus žmonių socialinės ir kultūrinės atskirties mažinimo veiksnys
items: Latvijos katalikų bažnyčios tekstilė ir jos vaidmuo formuojant žmonių estetines nuostatas
items: Etnologiniai, teleologiniai ir aksiologiniai tradicinio švietimo komponentai XX a. pradžioje Bosnijoje ir Hercegovinoje
items: Kaip namie (sociolingvistinė frazeologizmo interpretacija)
items: Pagrindiniai lyviškosios tarmės giliųjų tamniekų patarmių fonetiniai ir morfologiniai ypatumai dabartiniais laikais
items: Daiktavardžio kaimas darybos lizdas
items: Ὰ la guerre comme à la guerre: žvilgsnis į Lietuvos viešąjį karo diskursą
items: Latvijos ir Lietuvos regionų pavadinimai antrąja baltų kalba
items: Šiaulių pavietas Povilo Višinskio korespondencijose
items: Geniali rašytoja ir tėvas: Maria Edgeworth, Elizabeth Barrett Browning, Virginia Woolf
items: Latvijos Respublikos sienos apsaugos tarnybos formavimo ypatumai:4-ojo Daugpilio pasienio apsaugos bataliono pavyzdys (1991–1997 m.)
items: Вопрос льна в Латгалии в 20-ых годах 20-го века
items: Маргинальные женщины и насилие: преступницы или жертвы в советском обществе? По материалам Даугавпилсской городской прессы (1953–1964)
items: «Кто не работает, тот не ест». Тунеядство и тунеядки в советском обществе: по материалам Даугавпилсской городской прокуратуры и городской прессы (1953–1964)»
items: Regioninis tarpvalstybinių santykių veiksnys: XX a. pradžios Latvijos irLietuvos patirtis
items: Уроженцы Литвы, погибшие в 1944–1945 гг. и захороненные на территории Полоцка

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Regina Kvašytė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-08
publication date: 2026-07-08
starting page: 1
ending page: 7
doi: 10.15388/

Klaipėdos miesto urbanonimų kaita 1903–1939 metais
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Klaipėda<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">– didžiausias Lietuvos pajūrio miestas<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: …
subject: Articles
  topic: section
subject: oficialieji Klaipėdos urbanonimai
  topic: keywords
subject: kalbinis kraštovaizdis
  topic: keywords
subject: vertimo strategija
  topic: keywords
subject: semantinė motyvacija
  topic: keywords
subject: ideologija
  topic: keywords
creator: Aistė Šiaulytė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Aistė Šiaulytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-08
publication date: 2026-07-08
starting page: 85
ending page: 104
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.7

Lietuvių darbo migracija į Latviją XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje nagrinėjama lietuvių darbo migracija į Kuršo ir Lifliandijos gubernijas XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje. Aptariamos pagrindinės migracijos priežastys: darbo jėgos perteklius Lietuvos kaime, vangiai besivystanti vietinė pramonė ir spartus Latvijos pramonės augimas. Parodoma, kad Ryga ir Liepoja tapo svarbiausiais lietuvių traukos centrais dėl išvystytos pramonės, didesnių atlyginimų ir geografinio artumo. Straipsnyje analizuojama Latvijos darbo rinka, pramonės struktūra ir jos poreikis nekvalifikuotai bei pusiau kvalifikuotai darbo jėgai. Atskleidžiama, kad lietuviai dirbo tiek pramonės įmonėse (ypač chemijos, metalo, tekstilės ir maisto pramonėje), tiek žemės ūkyje Latvijos kaimo vietovėse. Aptariamos lietuvių darbo ir gyvenimo sąlygos, atlygio skirtumai bei kvalifikacijos reikšmė uždarbiui. Taip pat nagrinėjami socialiniai santykiai tarp lietuvių darbo migrantų ir vietinių darbininkų, įskaitant konkurenciją darbo rinkoje ir konfliktus streikų metu. Straipsnyje daroma išvada, kad lietuvių darbo migracija buvo reikšminga Latvijos ekonomikos ir miesto proletariato formavimosi dalis iki Pirmojo pasaulinio karo.
subject: Articles
  topic: section
subject: lietuvių darbo migracija
  topic: keywords
subject: Latvija
  topic: keywords
subject: Kuršo ir Lifliandijos gubernijos
  topic: keywords
subject: Ryga
  topic: keywords
subject: pramonė
  topic: keywords
subject: darbo rinka
  topic: keywords
subject: XIX a. pabaiga – XX a. pradžia
  topic: keywords
subject: Rusijos imperija
  topic: keywords
creator: Dangiras Mačiulis
rights: Autorių teisės (c) 2026 Dangiras Mačiulis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 63
ending page: 75
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.5

Apie tarmines veiksmažodžių formas latvių rašytojo Rūdolfo Blaumanio novelėje „Purva bridējs“ (1898 m.) ir XXI a. parašytame jos tęsinyje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnio pradžioje pateikiama informacija apie abu kūrinius, rašytojus ir jų ryšius su tarmėmis. Toliau nagrinėjamos tos Rūdolfo Blaumanio novelės „Purva bridējs“ (1898) ir Nellos no Krotes romano „Kumeļu<em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">sauks Delveris“ (2013) veiksmažodžių formų ypatybės, kurias lyginant su XX amžiuje išspausdinta latvių kalbos dialektologine medžiaga pavyko identifikuoti kaip būdingas vienai ar kitai latvių kalbos tarmei. Analizuotos šios gramatinės formos ir reiškiniai: 1) būtojo laiko veikiamosios rūšies dalyvių moteriškosios giminės formos su baigmenimis <em…
subject: Articles
  topic: section
subject: Rūdolfs Blaumanis
  topic: keywords
subject: novelė „Purva bridējs“
  topic: keywords
subject: Nella no Krotes
  topic: keywords
subject: romanas „Kumeļu sauks Delveris“
  topic: keywords
subject: veiksmažodžių formos
  topic: keywords
subject: latvių aukštaičių tarmės sėliškosios patarmės
  topic: keywords
subject: Ėrglių šnekta
  topic: keywords
creator: Evija Liparte
rights: Autorių teisės (c) 2026 Evija Liparte https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 47
ending page: 62
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.4

Vietos bendruomenių ir kultūros paveldo sąveikos: nuo lūkesčių iki realijų. Lietuvos atvejis
type: item
description: <p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">XX ir XXI amžių sandūroje esmingai keitėsi paveldosaugos paradigma. Tuo metu įsitvirtino ir nuostata, kad į paveldo puoselėjimo procesus svarbu įtraukti bendruomenes (paveldo puoselėtojus „iš apačios“) ir ne tik įtraukti, bet ir pačias bendruomenes traktuoti kaip lygiavertį ar net svarbiausią paveldosaugos veiksnį ir veikėją. Kas yra tos bendruomenės, kurios šiame kontekste vadinamos paveldo bendruomenėmis, palikta laisvam traktavimui, apsibrėžiant jau konkrečių šalių ir atvejų kontekste. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šio tyrimo objektu pasirinktos oficialiai įsteigtos ir registruotos Lietuvos vietos bendruomenės. Tai, ko gero, didžiausia oficialių bendruomenių grupė Lietuvoje. Tyrimu siekiama išsiaiškinti, kiek yra pagrįstos teorijos ir prielaidos apie paveldo svarbą socialinių grupių bendruomeniškumo jausmui, tapatybei ir savivokai apskritai, kiek paveldas yra svarbus būtent vietos bendruomenėms ir kiek jose natūraliai yra potencialo ir valios būti paveldo bendruomenėmis. Tyrimo išvados kvestionuoja paveldo svarbą vietos bendruomenėms ir atskleidžia savitą …
subject: Articles
  topic: section
subject: paveldo bendruomenės
  topic: keywords
subject: paveldosaugos diskursas
  topic: keywords
subject: kultūros paveldo reikšmė ir vertė
  topic: keywords
subject: paveldosauginis sąmoningumas
  topic: keywords
subject: Lietuvos vietos bendruomenės
  topic: keywords
creator: Salvijus Kulevičius
rights: Autorių teisės (c) 2026 Salvijus Kulevičius https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 35
ending page: 46
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.3

1940 metų birželio įvykių Šiaulių regione atspindžiai ano meto spaudoje
type: item
description: <p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjama 1940 metų birželio antros pusės Lietuvos spaudos publikacijos, liečiančios įvykius Šiauliuose. Tyrimui pasitelktas tuo metu Šiauliuose ėjęs laikraštis „Įdomus mūsų momentas“ ir Lietuvos respublikinė spauda. Darbe stengiamasi išskirti pagrindines spaudos straipsnių temas ir tai iliustruoti konkrečiais pavyzdžiais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1940 metų birželio pirmoje pusėje Lietuvos laikraščiai bei žurnalai neskelbė kažkokių ypatingų žinių, aiškiai nusakančių greitus ir esminius pasikeitimus valstybės gyvenime, bet padėtis pasikeitė antroje mėnesio pusėje, kai sovietų valdžia pradėjo įsitvirtinti Lietuvoje. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style:…
subject: Articles
  topic: section
subject: 1940 m. birželio mėn. Šiauliuose
  topic: keywords
subject: spauda
  topic: keywords
subject: sovietų valdžia
  topic: keywords
subject: Raudonoji armija
  topic: keywords
subject: mitingai
  topic: keywords
creator: Darius Juodis
rights: Autorių teisės (c) 2026 Darius Juodis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 20
ending page: 34
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.2

Tvari paveldosauga tarp deklaracijų ir įtampos: bendruomenių įtraukimo galimybės ir ribos
type: item
description: <p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojama bendruomenių įtraukimo į paveldosaugos procesus tema, kuri šiandien vis dažniau pristatoma kaip viena iš esminių darnios paveldosaugos sąlygų. Darni paveldosauga čia suprantama kaip procesas, kuriame derinamos kultūros paveldo apsaugos, kultūrinės tapatybės puoselėjimo ir bendruomenių įgalinimo dimensijos. Nors oficialiajame kultūros paveldo politikos diskurse nuosekliai deklaruojamas siekis įtraukti bendruomenes, praktikoje dalyvavimo formos dažnai išlieka ribotos ir grindžiamos institucine kontrole ar formalizuotais mechanizmais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojami trys tarpusavyje susiję lygmenys: kaip tvarumo sąvoka įsitvirtina paveldosaugos diskurse; kaip bendruomenių įtraukimas formuluojamas politinėje ir teisinėje praktikoje; kaip šios nuostatos susiduria su realiomis įtampomis ir konfliktais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: norma…
subject: Articles
  topic: section
subject: tvari paveldosauga
  topic: keywords
subject: bendruomenių įtraukimas
  topic: keywords
subject: kultūros paveldo politika
  topic: keywords
subject: dalyvavimas
  topic: keywords
subject: paveldosaugos konfliktai
  topic: keywords
creator: Toma Buivydaitė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Toma Buivydaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 8
ending page: 19
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.1

Regioninės tapatybės raiška angliškų ir lietuviškų laikraščių antraštėse: lyginamoji diskurso analizė
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiame tyrime nagrinėjama regioninės tapatybės raiška angliškų ir lietuviškų laikraščių antraštėse, taikant lyginamąją kokybinę diskurso analizę ir kiekybinį metodą. Tyrimui pasitelktos maždaug 300 antraščių, surinktų iš keturių regioninių laikraščių: <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Manchester Evening News<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> ir <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-deco…
subject: Articles
  topic: section
subject: regioninė tapatybė
  topic: keywords
subject: laikraščių antraštės
  topic: keywords
subject: žiniasklaida
  topic: keywords
subject: diskurso analizė
  topic: keywords
subject: struktūriniai požymiai
  topic: keywords
subject: stilistiniai požymiai
  topic: keywords
creator: Solveiga Sušinskienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Solveiga Sušinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-08
publication date: 2026-07-08
starting page: 105
ending page: 123
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.8

Regioninės istorijos leksiniai žymenys (Podolė, Ukraina)
type: item
description: <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjamas Podolės regioninės istorijos lingvistinis atspindėjimas Vidurio Vakarų Ukrainoje. Teritorija, dabar vadinama Podolė (ukr. <em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">поділ<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> – žemuma, lyguma), yra prekybos, karinių, religinių, <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thicknes…
subject: Articles
  topic: section
subject: Podolė
  topic: keywords
subject: regiono istorija
  topic: keywords
subject: vietovardis
  topic: keywords
subject: objektas
  topic: keywords
subject: vietinė šnekta
  topic: keywords
subject: leksinis vienetas
  topic: keywords
subject: skolinys
  topic: keywords
subject: etimologija
  topic: keywords
creator: Alla Marchyshyna
creator: Anatolii Skrypnyk
rights: Autorių teisės (c) 2026 Alla Marchyshyna | Anatolii Skrypnyk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-14
publication date: 2026-05-14
starting page: 76
ending page: 84
doi: 10.15388/AHAS.2026.33.6

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Regina Kvašytė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-05
publication date: 2025-12-05
starting page: 1
ending page: 7

Joninių šventės reikšmė palatvijo sociokultūrinėje erdvėje
type: item
description: Straipsnio objektas – Joninių šventė Lietuvos ir Latvijos pasienio sociokultūrinėje erdvėje. Siekiama išsiaiškinti, kokią reikšmę Joninių šventė turėjo skirtingose palatvijo vietovėse. Straipsnio pagrindas – 2008–2019 metais keliais etapais autorės surinkta empirinė medžiaga Lietuvos ir Latvijos pasienio savivaldybėse bei periodinė spauda. Naudoti metodai – kokybinis turinio analizės, atvejo analizės, spaudos analizės, interpretacinis, lyginamasis. Analizei buvo aktualios antropologų ir sociologų teorinės prieigos kalbančios apie identiteto konstravimą. Joninių šventė yra svarbus palatvijo kultūrinis atributas, atspindintis čia vykusius ir tebevykstančius etninius ir socialinius procesus. Palatvijo sociokultūrinėje erdvėje Joninių šventė atliko funkcijas, susijusias tiek su latviško, tiek su lietuviško etninio tapatumo formavimu. Vienur ši šventė veikė kaip itin ryškus etninis riboženklis, turėjęs ir fizinį pavidalą – šventinį ugnies atributą, t. y. Joninės išreiškė latvių etninės grupės tapatumą. Kitur Joninės buvo svarbus tiek lietuvių, tiek latvių etninio tapatumo ženklas, tačiau etninė skirtis reiškėsi per tautinę kalbą, t. y. šventėje buvo svarbu ne tik kalbėti atitinkama kalba, bet ir naudoti su ja susijusius kultūrinius atributus – dainas, šokius ar žaidimus. Taip pat pastebėta, kad Joninių šventė atliko socialinio kapitalo funkciją, t. y. ji buvo įrankis, padedantis pakilti socialinėje hierarchijoje. Kitaip tariant palatvijo sociokultūrinės erdvės veikėjams būdinga siekti kultūriškai prilygti latvių etninei grupei, šiame paribio regione turėjusiai didelį vaidmenį, o kai kuriuose arealuose – ir aukštesnį statusą. Galiausiai ši šventė atliko svarbų etninės tolerancijos vaidmenį – vienijo konkretaus kaimo bendruomenę, o kartu padėjo formuoti savitą ir daugiasluoksnį lokalinį paribio gyventojo tapatumą.
subject: Articles
  topic: section
subject: Joninės
  topic: keywords
subject: etninis tapatumas
  topic: keywords
subject: etniniai riboženkliai
  topic: keywords
subject: Lietuvos ir Latvijos pasienis
  topic: keywords
creator: Auksė Noreikaitė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Aukse Noreikaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-11-17
publication date: 2025-11-17
starting page: 100
ending page: 117
doi: 10.15388/AHAS.2025.32.7

Juozo Balčikonio tarminės nuostatos: tarminė ir vaizdingoji leksika jo raštuose
type: item
description: 2025 metais kalbos istorikui, dialektologui, gramatikos specialistui, vietovardžių tyrinėtojui, tautosakininkui, kalbos grynumo puoselėtojui, leksikografui Juozui Balčikoniui sukako 140 metų. Kalbininkas J. Balčikonis yra kilęs iš Panevėžio krašto, kuris yra didelės ir gyvybingos rytų aukštaičių – panevėžiškių – patarmės dalis. Balčikonis ne kartą tiesiogiai ar netiesiogiai yra išreiškęs savo teigiamą požiūrį į tarmes, susirūpinimą dėl jų likimo, į tarminių formų svarbą kalbos mokslui. Daug tokių pastebėjimų galima rasti įvairiuose jo kalbos klausimais spausdintuose darbuose. Straipsnyje, remiantis Balčikonio „Rinktinių raštų“ dvitomiu, išleistu 1978 ir 1982 metais (sudaryt. Aldonas Pupkis), atsiminimų knygos „Dėk žodį prie žodžio – turėsi žodyną“ (sudaryt. Birutė Goberienė ir Aldonas Pupkis, 2006) pavyzdžiais, taip pat kalbininko atliktais įvairių pasakų vertimais, aptariamos Balčikonio tarminės nuostatos, jo darbuose aptinkama tarminė leksika, vaizdingi žodžiai ir posakiai. Tyrimas parodė, kad dažniausiai apie tarmių svarbą Balčikonis rašė „Lietuvių kalbos žodynui“ skirtuose straipsniuose, o gimtosios tarmės kalbines ypatybes – leksines ar gramatines – dažnai traktuodavo kaip atramines, nediskutuotinas, teikiant ar įteisinant ne vieną bendrinės lietuvių kalbos gramatinę formą ar vietovardžio atitikmenį. Ir pats Balčikonis savo darbuose – pasakų vertimuose ar negrožiniuose darbuose – gausiai vartojo tarmines formas, vaizdingąją leksiką.
subject: Articles
  topic: section
subject: Juozas Balčikonis
  topic: keywords
subject: lietuvių kalba
  topic: keywords
subject: tarmė
  topic: keywords
subject: leksika
  topic: keywords
subject: vaizdingi posakiai
  topic: keywords
creator: Irena Kruopienė
creator: Genovaitė Kačiuškienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Irena Kruopienė | Genovaitė Kačiuškienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-10-14
publication date: 2025-10-14
starting page: 74
ending page: 85
doi: 10.15388/AHAS.2025.32.5

Lietuvos etnografiniai regionai ir miestas: kultūrinio vientisumo konstravimas
type: item
description: Atsižvelgiant į tai, jog nemaža dalis Lietuvos antropologų ir etnologų darbų, nagrinėjančių miesto ir miestiškumo problematiką, yra susiję su kaimu ar liaudiška kultūra, šiame straipsnyje keliamas klausimas, koks yra miesto ir etnografinio regiono santykis. Remiantis klasikiniais miesto antropologijos ir sociologijos darbais bei užsienio ir Lietuvos antropologų tekstais, nagrinėjančiais regiono sampratą, lietuvių etnologų darbais, atskleidžiančiais Lietuvos etnografinių regionų sukonstravimo specifiką, nagrinėjant Lietuvos etnografinius ir tarmių žemėlapius, siekiama konceptualiai apžvelgti, kodėl miestas gali arba negali būti tam tikro etnografinio regiono dalis, visiškai reprezentuojanti to etnografinio regiono tapatumą, kurio ribose jis yra. Straipsnyje teigiama, kad nors regionas neturi konceptualaus antropologinio apibrėžimo, tačiau dėl to, jog gali būti sukonstruotas išoriškai, neretai įgauna instrumentinę ir klasifikacinę funkciją, t. y. susiejami ar atskiriami mažesni vienetai. Būtent griežta linija, apibrėžianti regiono ribas, etnografiniame žemėlapyje žymi panašumus ir skirtumus. Lietuvos etnografiniai regionai konstruoti judant nuo centro (tam tikri bruožai reiškiasi ryškiausiai) link periferijos, kur tam tikrų bruožų pasireiškimas mažėja. Tai reiškia, jog visai apibrėžtai, tolygiai pažymėtai sričiai etnografiniame žemėlapyje būdingas kultūrinis vientisumas – panašūs bruožai. Vis dėlto Lietuvos etnografiniai regionai sukonstruoti ne tik remiantis etnografine medžiaga, bet ir istoriniais duomenimis, kurie įteisina tam tikros teritorijos egzistavimą, pagrindžia vardo kilmę ir ribų susiformavimą, bei tarmių paplitimu, kuris laikomas vienu reikšmingiausių regioninio tapatumo bruožų. Straipsnyje atkreipiamas dėmesys, kad etnografinis regionas suvokiamas ne tik kaip teritorija, pasižyminti kultūriniu vientisumu, bet ir kaip teritorinis vienetas, įgyjantis administracinę funkciją, nes išskiriami organizaciniai centrai – miestai, patvirtinami herbai ir vėliavos, …
subject: Articles
  topic: section
subject: Lietuva
  topic: keywords
subject: regionas
  topic: keywords
subject: etnografinis regionas
  topic: keywords
subject: etnografinis žemėlapis
  topic: keywords
subject: miestas
  topic: keywords
creator: Aušra Teleišė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 260
ending page: 277
doi: 10.15388/AHAS.2019.18

Ispaniškosios Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos brolijos Žemaičių vyskupijoje: istorija ir svarba lokalioms pamaldumo tradicijoms
type: item
description: Straipsnyje sukaupti ir susisteminti duomenys apie Žemaičių vyskupijoje XVIII– XIX a. veikusias Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos (lot. Beatae Maria de Mercede) brolijas. Referavus apie šių brolijų steigėją mercedarų vienuoliją ir jos propaguoto Marijos Belaisvių Vaduotojos kulto plėtrą Katalikų bažnyčioje, pagrindinis dėmesys skiriamas aptariamųjų brolijų Lietuvos katalikų šventovėse istorijai, jos ištirtumui ir tolesnių tyrimų problematikai. Abiejų Tautų Respublikoje (Lenkijos Karalystėje ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje) mercedarų vienuolija nebuvo įsikūrusi, o aptariamosios brolijos, dabartiniais duomenimis, veikė tik senojoje Žemaičių vyskupijoje (jos ribose iki XIX a. vidurio įvykdytos administracinės ir teritorinės pertvarkos). Čia XVIII a., pradedant trečiuoju dešimtmečiu, Marijos de Mercede brolijos buvo įsteigtos vienuolikoje ar dvylikoje šventovių: pirma įkurta vyskupijos centre, Varnių Šv. Aleksandro bažnyčioje, kitos – Liolių, Girkalnio, Šačių, Šakynos, Gardamo, Pakruojo, Kurtuvėnų, Judrėnų, Lieplaukės, Skirsnemunės ir Pernaravos (?) parapijų arba filijinėse bažnyčiose. Jos buvo įsteigtos popiežiams ir vietos vyskupams leidus po to, kai Marijos de Mercede kultas peržengė mercedarų vienuolijos ribas: 1696 m. popiežius Inocentas XII visoje Katalikų bažnyčioje įtvirtino Marijos de Mercede šventę ir skyrė jai rugsėjo 24 dieną. Su šia diena (būta ir išimčių) buvo siejami ir pagrindiniai aptariamųjų brolijų Žemaičių vyskupijoje atlaidai, kitas brolijų šventes atskirai nustatydavo vietos vyskupas. Be to, su brolijų veiklos įtaka sietini dar keliose vyskupijos arba istoriškai su ja susijusiose bažnyčiose ir koplyčiose švęsti šio titulo atlaidai. Marijos Belaisvių Vaduotojos brolijų veikla paliko toliau tyrinėtinų pėdsakų Žemaičių vyskupijos pamaldumo kultūroje ir Marijos temos dailėje. Šių brolijų Žemaičių vyskupijoje tyrimas papildo žinias apie ispaniškosios pamaldumo kultūros ir meno poveikį šio Lietuvos regiono katalikiškosioms tradicijoms.
subject: Articles
  topic: section
subject: Žemaičių vyskupija
  topic: keywords
subject: bažnytinė brolija
  topic: keywords
subject: Švč. Mergelė Marija Belaisvių Vaduotoja (Beata Maria de Mercede)
  topic: keywords
subject: mercedarai
  topic: keywords
creator: Regimanta Stankevičienė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 240
ending page: 259
doi: 10.15388/AHAS.2019.17

Trečiojo amžiaus universitetas – regiono vyresnio amžiaus žmonių socialinės ir kultūrinės atskirties mažinimo veiksnys
type: item
description: Pagyvenusio, seno žmogaus problematika tampa vis aktualesniu tyrimų objektu. Trečiojo amžiaus universitetai – šiuolaikinė suaugusiųjų neformaliojo švietimo forma, Lietuvoje sulaukianti vis didesnio populiarumo, pripažinimo. Didesni ar mažesni įvairių Lietuvos vietovių trečiojo amžiaus universitetai palaipsniui tampa svarbia vyresnio amžiaus žmonių kultūrinio gyvenimo forma, socialinės atskirties mažinimo įrankiu. Sociologai teigia, kad vyresnio amžiaus žmonės susiduria su dviguba socialine atskirtimi: kultūrine, nulemta negatyvių visuomenės nuostatų, ir ekonomine, nulemta skurdo. Tai ypač ryškiai patiria periferijos, regionų, nutolusių nuo centro, žmonės, nes čia pragyvenimo lygis yra žemesnis, o jų kultūrinis laukas teikia mažiau galimybių tenkinti įvairius XXI a. žmogaus poreikius. Šio straipsnio tikslas – trečiojo amžiaus universitetą aptarti kaip regionuose vyresnio amžiaus žmonių socialinę ir kultūrinę atskirtį mažinantį veiksnį. Tyrimo metodai – teorinės literatūros analizė, atvejo analizė (nagrinėjama Šiaulių trečiojo amžiaus universiteto Humanitarinio fakulteto patirtis), pusiau struktūruoto klausimyno duomenų analizė. Trečiojo amžiaus universiteto fenomenas nagrinėjamas sociokultūriniame kontekste, akcentuojant socialinės atskirties, gyvenimo kokybės ir kitus aspektus. Straipsnyje pateikiama glausta trečiojo amžiaus universitetų Lietuvoje tyrimų apžvalga. Daroma išvada, kad trečiojo amžiaus universitetai neabejotinai prisideda prie vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybės kėlimo, nes subjektyvi asmens gerovė siejama ir su švietimo prieinamumu. Be to, TAU padeda išvengti pensinio amžiaus žmonių marginalizacijos, pagerina pensininkų socialinę integraciją į visuomenę. Tenkinant savišvietos poreikį, kartu sprendžiamos socialinės atskirties problemos: neinvestuodami didelių lėšų, pensinio amžiaus žmonės gali kokybiškai studijuoti, mokytis naudingų dalykų, bendrauti su bendraamžiais. Savo ruožtu trečiojo amžiaus universitetai savo veikla praturtina regiono social…
subject: Articles
  topic: section
subject: trečiojo amžiaus universitetas (TAU)
  topic: keywords
subject: humanitarinis akiratis
  topic: keywords
subject: gyvenimo kokybė
  topic: keywords
subject: socialinė ir kultūrinė atskirtis
  topic: keywords
subject: atvejo analizė
  topic: keywords
creator: Džiuljeta Maskuliūnienė
creator: Bronius Maskuliūnas
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 228
ending page: 239
doi: 10.15388/AHAS.2019.16

Latvijos katalikų bažnyčios tekstilė ir jos vaidmuo formuojant žmonių estetines nuostatas
type: item
description: Latvijos universiteto nacionalinė tyrimų programa „Letonika“ remia mokslinį tyrimą „Latvijos katalikų bažnyčios tekstilės vaidmuo tobulinant žmonių estetines vertybes“. Straipsnio autorės tikslas – aptarti tekstilės gaminius Latgalos katalikų bažnyčiose, atkreipti ypatingą dėmesį į medžiagas ir rankų darbo gaminių atlikimo techniką, padariusias didelę įtaką žmonių socialinio ir kultūrinio gyvenimo kokybei. Bažnyčiose surinkti tekstilės pavyzdžiai yra labai įvairūs. Pagal funkcionalumą galima išskirti kunigų liturginę aprangą (dvasininkų drabužiai) ir bažnyčių interjero tekstilę (altorių danga, vėliavos, baldakimai ir kt.). Pagal naudojamos medžiagos ir atlikimo būdus liturginius tekstilės audinius galima skirstyti į spalvotus liturginius tekstilės audinius ir baltos spalvos liturginius audinius. Ypatingą straipsnio autorės susidomėjimą sukėlė albų ir kamžų sukirpimo panašumas į valstiečių marškinių kirpimo stilių. Iki šiol išliko visame pasaulyje paplitęs tiesus drabužių kirpimas ir tradicinis albos ir kamžos skersinis kirpimas, nors būtent valstiečių marškiniams būdingas toks kirpimo stilius išnyko XIX a. pabaigoje. XIX a. bažnytinė ir valstietiškoji tekstilė veikė viena kitą. Bažnyčia naudojo vietines medžiagas liturginiams tekstilės gaminiams siūti (itin vertinami buvo lininiai audiniai). Valstiečiai apie naujų medžiagų panaudojimą, siuvimo technikas (dekoratyvinį kiauraraštį, nėrinius, rišeljė, angliškąjį siuvinėjimą) sužinojo iš Bažnyčios. Puošni bažnyčių tekstilė skatino valstiečius mokytis naujų amatų, darė jų drabužius ir interjerą gražesnius ir šiuolaikiškesnius. Drauge naujovių siekimas lėmė tradicinio gyvenimo būdo išskirtinumo mažėjimą.
subject: Articles
  topic: section
subject: liturginiai tekstilės gaminiai
  topic: keywords
subject: medžiagos
  topic: keywords
subject: būdai
  topic: keywords
subject: puošybos elementai
  topic: keywords
subject: alba
  topic: keywords
subject: kamža
  topic: keywords
creator: Aija Jansone
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 217
ending page: 227
doi: 10.15388/AHAS.2019.15

Etnologiniai, teleologiniai ir aksiologiniai tradicinio švietimo komponentai XX a. pradžioje Bosnijoje ir Hercegovinoje
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjamos ir lyginamos dvi knygos. Pirmosios knygos Katalikų tikėjimo kroatų gyvenimas ir praktika Bosnijoje ir Hercegovinoje (Sarajevas, 1908) autorius yra poetas, prozininkas ir etnografas Nikolas Buconjićius (1865–1947). Antrąją knygą Musulmonų gyvenimas ir praktika Bosnijoje ir Hercegovinoje (Sarajevas, 1907, 2-asis leidimas) parašė etnografas ir tautosakininkas Antunas Hangijas (1866–1909). Abu rašytojai dirbo mokytojais. Knygos apžvelgė XX a. pradžios vaikų ugdymo metodus, teologiją ir aksiologiją viename Bosnijos ir Hercegovinos regione. Pastebėta, kad vaikų auginimas buvo grindžiamas pagarba šeimai ir hierarchijai, nors daugiausia dėmesio šeimoje buvo skiriama vaikui. Kita vertus, autoritetas šeimoje rėmėsi teise naudotis materialinėmis gėrybėmis, be to, jį dar labiau stiprino tradicijos, socialinė sistema ir religija. Ugdymo proceso įgyvendinimas (metodika) pasižymėjo minimaliomis švietimo ir medicinos paslaugomis. Vaikų mirštamumo procentas tuo metu buvo didelis. Remiantis tradiciniu ugdymo modeliu buvo manoma, kad nesubrendusiam asmeniui reikia leisti elgtis taip, kaip sako socialinės elgsenos normos, pagrįstos autoriteto pagarba (teleologija), laikantis principo, kad vaikui ir leidžiama, ir draudžiama. Autoritetais laikytini tėvai, mokytojai, valstybė, Bažnyčia. Tobulėjant gamybos priemonėms ir kylant raštingumo bei išsilavinimo lygiui, būdavo sudaromos sąlygos vaiką ugdyti kaip savarankišką ir sąmoningą asmenį, atsakingą visuomenės narį.
subject: Articles
  topic: section
subject: švietimas
  topic: keywords
subject: autoritetas
  topic: keywords
subject: švietimo teleologija ir aksiologija
  topic: keywords
creator: Draženko Tomić
creator: Vladimir Legac
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 200
ending page: 216
doi: 10.15388/AHAS.2019.14

Kaip namie (sociolingvistinė frazeologizmo interpretacija)
type: item
description: Lyginamasis frazeologizmas kaip namie būna pasitelkiamas aiškinantis lokalinę bei dvasinę savivoką toje aplinkoje, kurioje esi: ar jautiesi esąs namie, kaip namie, ar jautiesi svetur, svetimas. Svarbiausi „namų“ sąvokos turinio dėmenys būna vieta, žmonės, kalba ir kultūra. „Namų“ sąvoką gali sudaryti vienas arba keli tų dėmenų, jų dermė. Kalbamasis frazeologizmas implikuoja sudėtingą semantiką: pirma, iš vietos prieveiksmio namie suvokiame, kad kalbama apie tam tikrą (daiktinę, realią, ar abstraktesnę, įsivaizduojamą, tariamą) vietą, erdvę; antra, susietas su lyginamuoju jungtuku kaip tas prieveiksmis rodo, kad kalbama apie ne-namus – vietą, kuri tik tam tikru atžvilgiu yra tokia pat kaip namai ar bent į juos panaši. Žodynai nurodo šią frazeologizmo reikšmę: „gerai, laisvai [jaustis]“. Kontekstai rodo, kad kalbos vartotojai kaip ypač būdingą pripažįsta jame implikuotą reikšmę „jauku, saugu“. Iš kontekstų taip pat matyti, kad frazeologizmą kaip namie ir jam tolygius, artimus pasakymus vieni kalbos vartotojai (net ir jaunosios kartos atstovai) sieja su tam tikra vieta (paprastai gimtine), su artimais, savais žmonėmis, su sava (gimtąja) kalba, su (iš visų tų aplinkybių einančiu) buvimo būdu; kiti (ypač jaunieji) jau persiėmę kosmopolitine savivoka: jie teigia visur galintys jaustis kaip namie. Kultūrologai, sociologai teigia, kad šiandienos žmogus vis dažniau namų ieško kultūroje, tuo būdu tarsi stengdamasis susigrąžinti tai, kas vis labiau tolsta, tikrąją realybę keisdamas sąlygine. Ypač ryški šių teiginių iliustracija yra skulptoriaus Antano Šnaro sukurta frazeologizmo KAIP NAMIE skulptūra-instaliacija; ji – didžiulėmis, beveik pusantro metro, granito raidėmis „parašyta“ frazė – 2008 metais trumpam laikui buvo statoma įvairiose Vilniaus vietose.
subject: Articles
  topic: section
subject: lyginamasis frazeologizmas (frazeologinis palyginimas)
  topic: keywords
subject: regioninė (lokalinė) savivoka
  topic: keywords
subject: namų samprata
  topic: keywords
subject: vieta (erdvė)
  topic: keywords
subject: kultūra
  topic: keywords
creator: Kazimieras Župerka
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 184
ending page: 198
doi: 10.15388/AHAS.2019.13

Pagrindiniai lyviškosios tarmės giliųjų tamniekų patarmių fonetiniai ir morfologiniai ypatumai dabartiniais laikais
type: item
description: Straipsnio tikslas – atskleisti būdingiausių tarminių reiškinių vartoseną dabartinėse lyviškosios tarmės Kuršo giliosiose arba giliosiose tamniekų patarmėse. Pagrindinis dėmesys skiriamas tipiškoms šių patarmių fonetinėms ir morfologinėms ypatybėms bei jų sociolingvistiniams stebėjimams. Nagrinėjami vidurinės ir vyresniosios kartos Puopės, Zirų, Piltenės, Zlėkų, Ancės, Dundagos ir Ugalės šnektų vartotojų įrašai. Duomenis autorė yra surinkusi savo vykdytų ekspedicijų metu (2008–2017). Daugumoje nagrinėtų giliųjų tamniekų patarmių vis dar stebimas lyviškajai tarmei būdingas trumpųjų balsių praleidimas ir ilgųjų balsių sutrumpėjimas galiniuose skiemenyse. Nors tai yra tipiškiausios lyviškosios tarmės fonetinės ypatybės, būdingos visų kartų kalbėtojams, jos linkusios kisti net giliosiose Kuršo tamniekų patarmėse ir ne tik jaunosios kartos kalbėtojų kalboje. Vidurinė ir vyresnioji karta pradeda savo kalboje jų vengti, teikia pirmenybę bendrinės kalbos formoms. Dabartinės bendrinės kalbos poveikį vis labiau patiria būtent vyresniosios kartos kalbai būdingos ypatybės, t. y. ilgųjų balsių ir dvibalsių praleidimas tiek galiniuose, tiek priesaginiuose skiemenyse, monoftongizacija, diftongizacija ir kiti fonetiniai reiškiniai, būdingi kaip tik giliosioms tamniekų patarmėms. Vienas tipiškiausių giliųjų tamniekų patarmių morfologijos bruožų yra vyriškosios giminės formų vartojimas vietoj moteriškosios giminės. Ši ypatybė vis dar plačiai paplitusi ne tik giliosiose tamniekų patarmėse, bet ir negiliosiose Kuršo ir Vidžemės lyviškosiose tarmėse. Antra dažnai pastebima lyviškosios tarmės ypatybė yra veiksmažodžio trečiojo asmens formos vartojimas vienaskaitos ir daugiskaitos pirmojo ir antrojo asmens formoms reikšti. Abi šios ypatybės dažniau pasitaiko vidurinės ir vyresniosios kartos vartotojų kalboje. Jaunesnioji karta ima jų vengti, savo kalboje vartoja bendrinės kalbos formas. Kaip matyti iš nagrinėtos tarminės medžiagos, Šiaurės Kuržemėje vis dar galima išgirsti giliosioms tamn…
subject: Articles
  topic: section
subject: fonetika
  topic: keywords
subject: morfologija
  topic: keywords
subject: giliosios tamniekų patarmės
  topic: keywords
subject: lyviškoji tarmė
  topic: keywords
subject: dabartiniai laikai
  topic: keywords
creator: Daira Vēvere
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 173
ending page: 183
doi: 10.15388/AHAS.2019.9

Daiktavardžio kaimas darybos lizdas
type: item
description: Didesnę lietuvių leksikos dalį sudaro ne pirminiai žodžiai, o dariniai. Lietuvių kalboje dariniai daromi ne tik iš pirminių žodžių, bet ir iš darinių. Taigi lietuvių kalboje apie kokį nors žodį neretai susidaro darybos lizdas. Straipsnyje analizuojamas daiktavardžio kaimas darybos lizdas. Išanalizavus 108 šaknį kaim turinčius darinius, rastus Lietuvių kalbos žodyne (LKŽe), Skaitmeninės Lietuvių kalbos žodyno papildymų kartotekoje (PK), Dabartinės lietuvių kalbos žodyne (DLKT), Bendrinės lietuvių kalbos žodyno antraštyne (BŽa), Naujažodžių duomenyne (NŽ) ir Dabartinės lietuvių kalbos tekstyne (DLKT), padarytos tokios išvados: 1. Daiktavardžio kaimas darybos lizdo didesnę dalį sudaro 1-osios pakopos dariniai (62, t. y. 57 proc. visų darinių); darybos lizde mažiau 2-ojo laipsnio darinių (40, t. y. 37 proc. visų darinių), visai nedaug 3-ojo laipsnio darinių (6, t. y. 6 proc. visų darinių). 2. Darybos lizde dominuoja daiktavardžiai (86 dariniai) – jie sudaro 80 proc. visų darinių. Gerokai mažiau būdvardžių (13, 12 proc. visų darinių), visai mažai veiksmažodžių (6, t. y. 5 proc.) ir prieveiksmių (3, t. y. 3 proc.). Nemažai daiktavardžių darinių yra abstraktai, bet dažniausiai jais įvardijami vieta ir asmenys. 3. Darybos lizde yra ne tik įprastų, žodynuose fiksuotų darinių, bet ir naujadarų – jie sudaro 11 proc. visų darinių. Daugumas naujadarų yra potenciniai dariniai: jie yra visai įprasti, sudaryti pagal reguliarius darybos tipus, jų reikšmė nesunkiai suprantama iš konteksto. Keletas naujadarų laikytini okaziniais dariniais. 4. Kai kurie bendrašakniai dariniai susiję variantiškumo arba sinonimijos santykiu (sudarytos ir išanalizuotos 16 darybinių variantų (DV) ir 9 darybinių sinonimų (DS) eilės). Kai kurie DS pasižymi dideliu sinonimiškumo laipsniu, turi tapačias arba labai panašias reikšmes, vartojami panašioje leksinėje aplinkoje, jų substitucija galima be didesnių apribojimų. Vis dėlto DLKT duomenų analizė parodė, kad paprastai skiriasi DS ir DV eilių narių vartojimo…
subject: Articles
  topic: section
subject: darinys
  topic: keywords
subject: vedinys
  topic: keywords
subject: dūrinys
  topic: keywords
subject: darybos lizdas
  topic: keywords
subject: darybiniai sinonimai
  topic: keywords
subject: darybiniai variantai
  topic: keywords
creator: Jolanta Vaskelienė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 152
ending page: 172
doi: 10.15388/AHAS.2019.12

Ὰ la guerre comme à la guerre: žvilgsnis į Lietuvos viešąjį karo diskursą
type: item
description: Straipsnyje pristatomo tyrimo tikslas – palyginti žurnalo KARYS 1937 ir 2017 metų liepos mėnesių numerių tekstuose aktualizuojamo karo diskurso specifiką. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, buvo iškelti keli uždaviniai: apibrėžti viešojo karo diskurso ribas; suklasifikuoti tekstuose aktualizuojamas konceptualiąsias metaforas; apibendrinti svarbiausius tekstuose aprašomus konceptus; remiantis analizės rezultatais daryti prielaidas, koks pasaulio vaizdas yra kuriamas skirtingų metų žurnalo KARYS numeriuose. Metaforų aktualizacija viešajame karo diskurse priklauso nuo to, kas, apie ką ir kam rašo. Karo diskursas – tai kariuomenės kasdienybė, karinė technika, kariniai konfliktai, žmonių (ne)nusiteikimas reikalui esant kovoti už savo tėvynę su ginklu ir gresiant mirtinam pavojui, taigi, neišvengiamos vertybių, moralinio pasirinkimo ir kt. temos, kurias iki galo atskleisti pavyksta aktualizuojant konceptualiąsias metaforas. Numanoma tikslinė auditorija ir jai perduodamos žinios pobūdis gali iš esmės pakeisti aktualizuojant metaforą pasitelkiamus perkeliamuosius požymius. Suklasifikavus ir išanalizavus žurnalo KARYS 1937 ir 2017 metų liepos mėnesių numeriuose aktualizuotas konceptualiąsias metaforas paaiškėjo, kad jos yra universalios, tačiau skiriasi pasitelkiamų perkeliamųjų požymių įvairove. Skirtumus galima susieti su nekalbinės tikrovės ypatumais: nuo 1937 metų nepriklausomos valstybės, kuri iš esmės buvo žemdirbių kraštas, pereita prie valstybės, turinčios pramonę, išvystytas technologijas. Visi šie motyvai aktualizuojami atitinkamo laikotarpio metaforose. Dalis abiejuose numeriuose aptariamų temų yra bendra: kalbama apie puikų Lietuvos karių pasirengimą, užsimenama apie neramią tarptautinę padėtį. 2017 metų numerio temas galima apibūdinti kaip realistiškesnes, o visame numeryje pateikiamą pasaulio vaizdą – kaip dramatiškesnį ir niūresnį.
subject: Articles
  topic: section
subject: karo diskursas
  topic: keywords
subject: Lietuvos kariuomenė
  topic: keywords
subject: konceptualiosios metaforos
  topic: keywords
subject: viešasis diskursas
  topic: keywords
creator: Silvija Papaurėlytė-Klovienė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 139
ending page: 151
doi: 10.15388/AHAS.2019.11

Latvijos ir Lietuvos regionų pavadinimai antrąja baltų kalba
type: item
description: Tyrimo tikslas – išsiaiškinti pagal įvairius kriterijus skiriamų Latvijos ir Lietuvos regionų pavadinimų perteikimą ir vartoseną antrąja baltų kalba. Šaltiniais pasirinkti žodynai, enciklopedijos, spauda, turistams skirti Lietuvoje ir Latvijoje išleisti leidiniai, kiti neme-niniai tekstai – tiek parašyti latviškai arba lietuviškai, tiek versti į latvių ar į lietuvių kalbą. Penkių Latvijos regionų – Kurzeme, Latgale, Sēlija, Vidzeme, Zemgale – pavadinimai pasižymi nemaža perteikimo ir vartosenos įvairove lietuvių kalba. Sistemiškai (ir sinchro-niškai) vertinant pirmenybė būtų teikiama Latvijos regiono pavadinimo Kurzeme atitikmeniui lietuvių kalba Kuržemė, turinčiam tam tikrą vartosenos tradiciją. Tačiau pastaruoju metu matyti vietovardžio Kuršas populiarėjimas tiek istoriniame, tiek šiuolaikiniame kon-tekste. Tradiciniai ir paplitę yra vietovardžio Vidzeme atitikmuo Vidžemė ir Latgale atitik-muo Latgala, taip pat tinkamas yra artimo lietuvių analogui pavadinimo Sėla vartojimas kalbant apie Latvijos teritoriją. Pietų Latvijos regionas Zemgale lietuviškai dažniausiai vadinamas Žiemgala. Vis dėlto retais atvejais pastebėta ir kitokių, ne visada taisyklingų, pavadinimų vartosenos pavyzdžių.Kaip matyti iš latvių šaltinių, Lietuvos regionų pavadinimų perteikimas ir vartosena yra gerokai paprastesnė. Sudėtingiausias iš visų penkių regionų – Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija, Žemaitija – pavadinimų yra pirmasis. Dėl pavadinimų pagrindą suda-rančių tos pačios reikšmės būdvardžių šaknies priebalsių skirtumo (plg. lietuvių aukštasir latvių augsts) rastos formos Aukštaitija ir Augštaitija, iš kurių taisyklinga yra ta, kuri panašesnė į originalą. Tiek pavadinimas Dzūkija, tiek Žemaitija kokių nors nuo lietuvių kalbos formų besiskiriančių variantų neturi, o pavadinimas Suvalkija viename iš šaltinių pavartotas su minkštąja latvių kalbos priebalse Suvaļkija. Toks perteikimas tiksliau atspin-di tarimą, tačiau kol kas jis neturi vartosenos tradicijos. Sudėtinis regiono …
subject: Articles
  topic: section
subject: Latvija
  topic: keywords
subject: Lietuva
  topic: keywords
subject: tikriniai žodžiai
  topic: keywords
subject: vietovardžiai
  topic: keywords
subject: regionų pavadinimai
  topic: keywords
subject: perteikimas lietuvių kalba
  topic: keywords
subject: perteikimas latvių kalba
  topic: keywords
subject: vartosena
  topic: keywords
creator: Regina Kvašytė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 121
ending page: 138
doi: 10.15388/AHAS.2019.10

Šiaulių pavietas Povilo Višinskio korespondencijose
type: item
description: Straipsnio šaltiniai – literatūros, kultūros, politikos veikėjo Povilo Višinskio rašytos korespondencijos (reportažai), publikuotos XIX a. pabaigos – XX a. pradžios spaudoje (Varpas, Ūkininkas ir kiti leidiniai). Višinskis, aprašydamas su konkrečia vieta ir plates-niu regionu susijusius įvykius, reiškinius ir problemas, į raštijos istoriją įeina kaip ne tik didžiųjų, bet ir mažųjų tekstų publicistas. Straipsnio tikslas – Šiaulių apskrities vaizdą išnagrinėti per žmogaus ir vietos santykio, tautinio ir vertybinio identiteto prizmę, į šį regioną žvelgiant per Višinskiui pamatinių nuostatų ir stiliaus perspektyvą. Višinskio tekstai leidžia įsitraukti į politine, visuomenine, kultūrine prasme turiningą ir prieštaringą tuometinio gyvenimo įvykių, reiškinių vertinimą. Jų sąsaja su konkrečia vieta, leisdama geriau pažinti šią vietą ir platesnį jos kontekstą, iškyla kaip idėjinės, kultūrinės, socialinės tiesos patikimumo kriterijus. Per carinės valdžios, jos įstatymų ar kasdieniame gyvenime įsitvirtinusių stereotipų kritiką pasireiškiantis tiesos siekimas korespondencijose įgauna su konkrečia vieta ir platesniu jos kontekstu susijusios istorijos pavidalą, o tai leidžia pažinti šios vietos ir kartu visos Lietuvos gyvenimo ritmą, skaitytoją kviečia į tautine, pilietine ir kitomis prasmėmis sąmoningesnį santykį su savo laiku. Ne mažiau įdomus yra pozityvus Višinskio žvilgsnis į istoriją ir dabartį, visuomeninio, socialinio, kultūrinio gyvenimo reprezentacija. Žmogaus ir vietos ryšys svarbus pristatant kultūrine, politine ir bendrai istorine prasme reikšmingus spektaklius ir gegužines. Kovingesnės ar reprezentacinės publicistikos atveju lokalaus žmogaus identitetą suponuojantis žmogaus ir vietos ryšys veikia kaip tautinį identitetą išreiškiantis, nacionalinį sąmoningumą stiprinantis veiksnys.
subject: Articles
  topic: section
subject: Povilas Višinskis
  topic: keywords
subject: Šiauliai
  topic: keywords
subject: vieta
  topic: keywords
subject: publicistika
  topic: keywords
subject: korespondencija
  topic: keywords
subject: lokalumas
  topic: keywords
subject: lietuviškumas
  topic: keywords
creator: Dalia Jakaitė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 103
ending page: 120
doi: 10.15388/AHAS.2019.8

Geniali rašytoja ir tėvas: Maria Edgeworth, Elizabeth Barrett Browning, Virginia Woolf
type: item
description: XVIII–XIX a. vyraujančios socialinės normos labai sunkino britų moterų patekimą į literatūrinę rinką – daugumai jų tai pasisekė padaryti tik su tėvų pagalba. Straipsnyje analizuojami trys santykių tarp tėvo ir dukters atvejai, kai moterims pavyko tapti savojo meto literatūrinėmis žvaigždėmis (Maria Edgeworth, Elizabeth Barrett Browning ir Virginia Woolf). Ieškoma atsakymo į du klausimus: 1) kodėl tėvai, nepaisydami nusistovėjusių visuomenės normų, ryžosi paremti savo dukterų ambicijas; 2) kaip pačius tėvus paveikė toks jų sprendimas. Išryškėjo įdomūs panašumai tarp visų tėvų: nepaisant to, jog visi jie priklausė vidurinei klasei, visuomenėje buvo laikomi šiek tiek atstumtaisiais. Visi trys puoselėjo asmenines ambicijas, kurių neįstengė įgyvendinti. Svarbiausia buvo tai, jog jie visi buvo neįprastai atsidavę šeiminiam gyvenimui. Kiekvienas iš tėvų savaip skatino dukras imtis literatūrinės kūrybos, leido naudotis savo sukauptomis bibliotekomis. R. Edgeworthas ir E. Barrettas pasistengė, kad pirmieji jų dukterų kūriniai būtų išspausdinti, o L. Stephenas, pats aktyviai dalyvavęs literatūrinėje rinkoje, paskatino dukterį pasirinkti panašią karjerą. Tačiau laikui bėgant visi trys vyrai grįžo prie tradicinės sampratos apie moters antraeilį vaidmenį šeimoje ir netgi manė, kad su tokiu vaidmeniu turinčios susitaikyti ir jų dukros. M. Edgeworth turėjo tapti tėvo asistente ir atlikti jo skiriamas užduotis tam, kad galėtų rašyti romanus. E. Barrett Browning geriausius literatūrinius kūrinius parašė tik pabėgusi iš tėvų namų. V. Woolf, žinoma literatūrinio modernizmo atstovė, atsiskleidė tik po despotiško tėvo mirties. Senatvėje šių rašytojų tėvų laukė skaudūs nusivylimai, ypač dukterų išduoti jautėsi E. Barrettas ir L. Stephenas.
subject: Articles
  topic: section
subject: father and daughter relationships
  topic: keywords
subject: 18th and 19th century women writers
  topic: keywords
subject: restrictions on women
  topic: keywords
subject: Maria Edgeworth
  topic: keywords
subject: Elizabeth Barrett Browning
  topic: keywords
subject: Virginia Woolf
  topic: keywords
subject: Richard Edgeworth
  topic: keywords
subject: Edward Barrett
  topic: keywords
subject: Leslie Stephen
  topic: keywords
creator: Milda Danytė
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 90
ending page: 102
doi: 10.15388/AHAS.2019.7

Latvijos Respublikos sienos apsaugos tarnybos formavimo ypatumai:4-ojo Daugpilio pasienio apsaugos bataliono pavyzdys (1991–1997 m.)
type: item
description: Latvijos Respublikai atgavus nepriklausomybę, ypatingą svarbą įgavo jos sienos statuso klausimas. Įkurta Gynybos ministerija jau 1991 m. lapkričio 13 d. pradėjo rūpintis Latvijos kariuomenės sukūrimu. Latvijos Respublikos sienos apsaugos pajėgos buvo pirmosios pajėgos, kurias suformavo Gynybos ministerija. Iki 1992 m. sausio 2 d. Gynybos ministerijoje iš sujungtų 2452 pozicijų pasienio būriams buvo skirtos 2309 valstybės pozicijos, iš jų 226 sudarė 4-ąjį Daugpilio pasienio apsaugos batalioną, kurio tikslas – saugoti Latvijos sieną su Baltarusija ir Lietuva. Ilgainiui šis batalionas tapo didžiausiu pasienio apsaugos batalionu. Iki 1994 m. Baltarusijos ir Rusijos kontrolės punktuose buvo įvykdyta daugiau nei 90 proc. sienos pažeidimų – tai sąlygojo dar didesnį spaudimą batalionui. Kaip vienas iš tame batalione tarnaujančių pasieniečių privalumų buvo tai, kad praktiškai visi čia tarnaujantys pasieniečiai laisvai kalbėjo rusiškai. Būtent šia kalba dažniausiai buvo bendraujama su nelegaliai sieną kertančiais kontrabandininkais ir migrantais. Tačiau daugeliui pasieniečių, ypač atvykusių iš rusakalbių šeimų, atlikti administracines užduotis buvo gana sudėtinga – jie turėjo rimtų problemų, tvarkydami dokumentaciją. Buvo ir kita problema: kadangi tuo metu Valstybės sienos apsaugos tarnyba buvo privaloma, daugelis pakviestųjų į tarnybą patekdavo ne savo noru, todėl tokie kariai dažnai būdavo nedrausmingi. Daugeliui jų trūko motyvacijos tinkamai atlikti pareigą. Be abejo, ši problema nebuvo būdinga tik 4-ajam Daugpilio pasienio apsaugos batalionui – tuo metu ji buvo aktuali visose Latvijos kariuomenės pajėgose. Nepaisant visų paminėtų sunkumų, batalionas, atspindėdamas spartų ne tik Latvijos Respublikos, bet ir visų trijų Baltijos valstybių vystymąsi, dar iki 1997 m. iš esmės išsprendė didžiąją dalį savo logistinių ir administracinių problemų. Kai batalionas tapo pavaldus Vidaus reikalų ministerijai, jis jau turėjo reikiamą štabų skaičių ir veikė visu pajėgumu.
subject: Articles
  topic: section
subject: Latvijos istorija
  topic: keywords
subject: pasieniečiai
  topic: keywords
subject: Latvijos kariškiai
  topic: keywords
subject: Latvijos universitetas
  topic: keywords
subject: socialinės ir ekonominės aplinkybės
  topic: keywords
creator: Viesturs Rasnacis
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 79
ending page: 87
doi: 10.15388/AHAS.2019.6

Вопрос льна в Латгалии в 20-ых годах 20-го века
type: item
description: The issue of flax was topical both in Latgale region and in Latvia in the 1920s. Flax fibre and linseeds were very important export goods in Latvia. Latgale region was the main producer of flax in the country, thanks to which Latgalian small holders could get real income. More than 10% of all agricultural land was used to grow flax. However, small holders did not get real income due to the establishment of a national flax monopoly, when flax was sold at the cheapest price. As the price of flax was very changeable on the world market, it was stored in warehouses and sold when the price grew. As a result, flax growers received only about a tenth of the profits the country got for flax exports. The government policy for getting too much profit from flax exports was criticized by Latgalian politicians. They defended the interests of flax growers. The market of flax in Latgale as well as in Latvia was also discredited by certain illegal practices of flax producers and collectors for self-benefit.
subject: Articles
  topic: section
subject: Латгалия
  topic: keywords
subject: лен
  topic: keywords
subject: монополия
  topic: keywords
subject: латгальские политики
  topic: keywords
creator: Vladislavs Malahovskis
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 70
ending page: 78
doi: 10.15388/AHAS.2019.5

Маргинальные женщины и насилие: преступницы или жертвы в советском обществе? По материалам Даугавпилсской городской прессы (1953–1964)
type: item
description: Women marginalism as a social phenomenon in the Latvian SSR and Daugavpils city, during the period of the “Khrushchev thaw” (1953–1954), had its own characteristic spectrum, also neglect and abuse. In the Soviet period, in 1953–1964 years (time of government of N. Khrushchev in USSR), on the territory of Latvia, in case of the existing social and economic problems – low compensation, shortage of housing, deficit of essential goods and quality manufactured goods, difficult work with little reward and poverty, etc. men’s functions in the family, work and society, understanding of gender roles within the Soviet system and female emancipation, everyday traditions and spread of alcohol consumption among women in Latvian population, became pronounced. That was the foundation for the collapse of traditional patriarchal family and in women’s life occurred such problems as women crime and amoral lifestyle, psychical stress, aggression, neglect and abuse in family in soviet Latvian society. Women marginalism with neglect and abuse as a social phenomenon in the Latvian SSR and Daugavpils city during the period of the “Khrushchev thaw” had a variety of external and internal indicators. Marginal women – criminals or victims in Soviet society? Why were women as perpetrators or as victims of soviet life? How and why could it happen? This problem was vividly expressed in the materials of Daugavpils city press. The article aimed to analyse 23 articles of the Daugavpils press. In the example of women in Daugavpils, the analysis of Daugavpils city press materials, such as “Padomju Daugava” and “Krasnoje Znamja”, includes the history of women’s crimes (1953–1964) within the Soviet system, they are a sources to explore and construct the social reality in the past, formed a basis for reconstruction of crimes and of a social portrait of marginal women, give the chance to establish correlation between age, origin, education level, employment, marital status, the social status, a criminal r…
subject: Articles
  topic: section
subject: город Даугавпилс
  topic: keywords
subject: женщина
  topic: keywords
subject: пресса
  topic: keywords
subject: советский период
  topic: keywords
subject: насилие
  topic: keywords
subject: преступницы
  topic: keywords
subject: жертвы
  topic: keywords
subject: советское общество
  topic: keywords
creator: Iveta Krylova
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 57
ending page: 69
doi: 10.15388/AHAS.2019.4

«Кто не работает, тот не ест». Тунеядство и тунеядки в советском обществе: по материалам Даугавпилсской городской прокуратуры и городской прессы (1953–1964)»
type: item
description: In the Soviet period, also called “Khrushchev thaw” (1953–1964), in the territory of Latvia, in the Soviet society it was actively fought against parasitism as a way of life of any person, who without justifiable reasons was not working for the benefit of the Soviet state. The struggle against parasitism, codified by the normative acts of the USSR, also had a clearly expressed ideological character. “Who does not kill hogs will not get black puddings” – a popular slogan of the Soviet era, pressing to a struggle against any manifestation of parasitism as a parasitic existence at the expense of society. A parasitism or parasite in Soviet society was any woman ranging from women with pronounced marginal behavior (tramps, women with alcohol addiction, thieves, fraudsters, women of deviant sexual behavior), underground business leaders to housewives who care only about their family and children. The article investigates the problem of female parasitism in the Soviet and in the Latvian society of that historical period in the city Daugavpils. The basis of the investigation are the materials of the prosecution cases of the Daugavpils Regional State Archive of the Latvian National Archive (DZGA LNA), 875 fund, inventory number 1 as well as the publications in the press of Daugavpils: annual issues between 1953 and 1964 “Padomju Daugava” and “Red Banner”. The materials of the prosecutor’s office are used as the sources for the recreation of the parasitism as a social phenomenon of the past. The analysis covers a deep and fully showdown of facts of the existence of these women and social reasons that pushed them to the life image that was called parasitism during the Soviet era. The reflection of the Daugavpils city press about the problem of female parasitism deepens the idea of the causes and manifestations of female parasitism in Soviet society as well as the opposition to this phenomenon of the Soviet regime and society.
subject: Articles
  topic: section
subject: город Даугавпилс
  topic: keywords
subject: женщина
  topic: keywords
subject: пресса
  topic: keywords
subject: Даугавпилсская городская прокуратура
  topic: keywords
subject: советский период
  topic: keywords
subject: тунеядство
  topic: keywords
subject: тунеядка
  topic: keywords
creator: Iveta Krylova
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 41
ending page: 56
doi: 10.15388/AHAS.2019.3

Regioninis tarpvalstybinių santykių veiksnys: XX a. pradžios Latvijos irLietuvos patirtis
type: item
description: 1918 m. Latvijos Respublika turėjo sausumos sieną su keturiomis valstybėmis. Nors įvairiais istorijos etapais Estija ir Lenkija buvo artimiausios Latvijos sąjungininkės, bet per ilgą laiką susiklostė glaudūs santykiai ir tarp Latvijos bei jos pietinės kaimynės Lietuvos. Šiame straipsnyje nepretenduojama į išsamų Latvijos ir Lietuvos santykių tyrimą, dėmesys sutelkiamas į tam tikrus svarbius aspektus ir kai kurias mažiau žinomas šių santykių detales, atspindinčias jų daugiabriauniškumą, universalumą ir tam tikrą nenuoseklumą. Didžiausia kliūtis santykiams tarp dviejų Baltijos šalių plėtotis 1920 m. buvo sudėtinga Lietuvos tarptautinė padėtis – ypač jos atviras konfliktas su Lenkija. Nors Latvija, bandydama išsklaidyti Lietuvos įtarimus, 1921 m. vasario mėnesį viena iš pirmųjų pripažino Lietuvą de iure, tačiau Lietuvos politiniuose sluoksniuose vis dar buvo juntamas atsargus nepasitikėjimas Latvija. Politinius nesutarimus kompensavo abiejų šalių visuomeninių organizacijų ir draugijų siekiai suartėti. 1921 m. Rygoje ir Kaune įkurtos Latvijos ir Lietuvos bei Lietuvos ir Latvijos vienybės draugijos, siekdamos suartinti abi tautas, organizavo kalbos kursus ir ekskursijas į kaimynines šalis. Ypatinga siekių suartėti raiška, kuriai lygių visoje Europoje tarpukariu sunku rasti, buvo kasmetiniai Latvijos ir Lietuvos santykių suartėjimo suvažiavimai, organizuoti nuo 1924 metų. Jie prisidėjo ne tik prie kultūrinių ir mokslinių ryšių tarp dviejų tautų stiprinimo, bet ir leido išsaugoti abiejų šalių politinės sąjungos idėją. Vis dėlto šiuos siekius temdė politiniai prieštaravimai ir Lietuvos politinių emigrantų veikla Latvijoje. Po 1927 m. lapkričio mėnesį Rygoje vykusio Lietuvos politinių emigrantų kongreso, kuriame išryškėjo politiniai prieštaravimai tarp pačių emigrantų, Latvijos vyriausybė sustiprino priemones Lietuvos emigrantų politinei veiklai apriboti. Šią vyriausybės poziciją smerkė Latvijos socialdemokratai: jie tai vertino kaip Latvijos vyriausybės norą įsiteikti Lietu…
subject: Articles
  topic: section
subject: Latvijos ir Lietuvos vienybės bendrija
  topic: keywords
subject: Latvijos ir Lietuvos santykių suartinimo suvažiavimai
  topic: keywords
subject: Baltijos Karalystė
  topic: keywords
subject: Lietuvos politiniai emigrantai
  topic: keywords
creator: Uldis Krēsliņš
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 25
ending page: 40
doi: 10.15388/AHAS.2019.2

Уроженцы Литвы, погибшие в 1944–1945 гг. и захороненные на территории Полоцка
type: item
description: During the implementation of the strategic and tactical plans of the Polotsk offensive operation in 1944 in the territory of Polotsk about 2 thousand soldiers of the Red Army, including natives of Lithuania, died of wounds. In 1945, military units were stationed in Polotsk for subsequent dispatch to the front, including the 3rd reserve rifle brigade. About 30 people from it are buried in a mass grave in the territory of a civil cemetery “Gromy”. During verification of the inscriptions on gravestones, the place of service, the date and place of death, the reasons, and also personal data – the date and place of birth were defined. During the research, the difficulty was caused by the choice of the correct spelling of personal data in order to correct the errors and write new names. The work is based on the archival data of the Central Archive of the Ministry of Defence of the Russian Federation, as well as on the history of military burial (the process of enlargement of graves), as well as the material of the Zonal State Archive in Polotsk is used.
subject: Articles
  topic: section
subject: воинские захоронения
  topic: keywords
subject: братская могила
  topic: keywords
subject: Полоцк
  topic: keywords
subject: Беларусь
  topic: keywords
subject: Литва
  topic: keywords
subject: уроженцы
  topic: keywords
subject: 3-я запасная стрелковая бригада
  topic: keywords
creator: Alesia Korsak
rights: Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2019-12-01
publication date: 2019-12-01
starting page: 14
ending page: 24
doi: 10.15388/AHAS.2019.1