Įkurtas 2006 m. Žurnalas leidžia kalbotyros, literatūrologijos, istorijos, filosofijos, etnologijos ir kitų humanitarinių mokslų krypčių straipsnius. Tyrimuose plėtojamas įvairialypis regionalistikos diskursas.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klaipėdos miesto urbanonimų kaita 1903–1939 metais
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Klaipėda<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">– didžiausias Lietuvos pajūrio miestas<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">– XX a. priklausė skirtingoms valstybėms, todėl jo kalbiniam kraštovaizdžiui būdinga intensyvi kaita, sietina su politinės santvarkos pokyčiais. Nors šio miesto oficialieji urbanonimai ryškiausiai atspindi kalbinio ir kultūrinio kraštovaizdžio specifiką, tačiau iki šiol nėra išsamiai analizuoti urbanonimų semantinės motyvacijos bei pavadinimų keitimo būdai XX a. Sistemiškai netirta, kokia strategija (tiesioginis vertimas, netiesioginis vertimas, pavadinimo pakeitimas) buvo taikoma keičiant urbanonimų kalbą. Šio straipsnio tikslas<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">– išanalizuoti 1903–1939 metų oficialiųjų Klaipėdos urbanonimų keitimo būdus ir semantinę motyvaciją. Tyrime nusibrėžtos chronologinės ribos istoriškai ir sociokultūriškai svarbios Klaipėdos miestui: 1903–1923 metai (Vokietijos imperijos valdymo laikotarpiu iki Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos Respublikos), 1923–1939 metai (nuo Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos Respublikos iki Klaipėdos prijungimo prie nacių Vokietijos). Straipsnyje apžvelgiama XX a. Klaipėdos miesto sociokultūrinė panorama, lietuvių ir vokiečių kalbų prestižo santykis bei pokytis, oficialiųjų urbanonimų keitimo būdai ir semantinės motyvacijos modelių ypatumai. Ištyrus 246 Klaipėdos miesto oficialiuosius urbanonimus nustatyta, kad 1923–1939 metų laikotarpiu urbanonimai buvo keičiami dviem būdais. Didžioji dalis urbanonimų (75,76<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">proc.) buvo išversti taikant pažodinio vertimo strategiją. 7,58<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">proc. oficialiųjų urbanonimų buvo ne išversti, bet pakeisti. Urbanonimų keitimas labiausiai paveikė asmenvardinių ir profesijų semantinių grupių sudėtį.
Autorių teisės (c) 2026 Aistė Šiaulytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvių darbo migracija į Latviją XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje nagrinėjama lietuvių darbo migracija į Kuršo ir Lifliandijos gubernijas XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje. Aptariamos pagrindinės migracijos priežastys: darbo jėgos perteklius Lietuvos kaime, vangiai besivystanti vietinė pramonė ir spartus Latvijos pramonės augimas. Parodoma, kad Ryga ir Liepoja tapo svarbiausiais lietuvių traukos centrais dėl išvystytos pramonės, didesnių atlyginimų ir geografinio artumo. Straipsnyje analizuojama Latvijos darbo rinka, pramonės struktūra ir jos poreikis nekvalifikuotai bei pusiau kvalifikuotai darbo jėgai. Atskleidžiama, kad lietuviai dirbo tiek pramonės įmonėse (ypač chemijos, metalo, tekstilės ir maisto pramonėje), tiek žemės ūkyje Latvijos kaimo vietovėse. Aptariamos lietuvių darbo ir gyvenimo sąlygos, atlygio skirtumai bei kvalifikacijos reikšmė uždarbiui. Taip pat nagrinėjami socialiniai santykiai tarp lietuvių darbo migrantų ir vietinių darbininkų, įskaitant konkurenciją darbo rinkoje ir konfliktus streikų metu. Straipsnyje daroma išvada, kad lietuvių darbo migracija buvo reikšminga Latvijos ekonomikos ir miesto proletariato formavimosi dalis iki Pirmojo pasaulinio karo.
Autorių teisės (c) 2026 Dangiras Mačiulis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Apie tarmines veiksmažodžių formas latvių rašytojo Rūdolfo Blaumanio novelėje „Purva bridējs“ (1898 m.) ir XXI a. parašytame jos tęsinyje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnio pradžioje pateikiama informacija apie abu kūrinius, rašytojus ir jų ryšius su tarmėmis. Toliau nagrinėjamos tos Rūdolfo Blaumanio novelės „Purva bridējs“ (1898) ir Nellos no Krotes romano „Kumeļu<em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">sauks Delveris“ (2013) veiksmažodžių formų ypatybės, kurias lyginant su XX amžiuje išspausdinta latvių kalbos dialektologine medžiaga pavyko identifikuoti kaip būdingas vienai ar kitai latvių kalbos tarmei. Analizuotos šios gramatinės formos ir reiškiniai: 1) būtojo laiko veikiamosios rūšies dalyvių moteriškosios giminės formos su baigmenimis <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">-use<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">,<em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">(sangrąžiniu) <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">-usēs<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">; 2) latvių bendrinės kalbos <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">i̯o<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">-kamieno veiksmažodžių asmenavimas kaip <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">no<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">-kamieno; 3) ypatinga tariamosios nuosakos forma <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">būtot<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">; 4) veiksmažodžių asmenų formų neskyrimas. Pirmos trys veiksmažodžių formos imtos iš Blaumanio novelės ir laikytinos jo gimtosios Ėrglių šnektos bei kitų tai pačiai aukštaičių tarmės sėliškajai patarmei priklausančių šnektų ypatybe. Veiksmažodžių asmenų formų neskyrimas, visų asmenų formose apibendrintai vartojant trečiojo asmens formą, yra tipiška lyviškosios tarmės ypatybė. Ją vienąkart vartoja į romaną „Kumeļu sauks Delveris“ įtrauktas naujas veikėjas. Tačiau XX a. antros pusės tarmes vaizduojančiuose dialektologijos veikaluose tokios formos užfiksuotos taip pat keliose aukštaičių tarmės sėliškosios patarmės šnektose. Deja, šie duomenys neleidžia daryti išvados, kad tokios formos ten būdavo vartojamos ir Blaumanio laikais, XIX a. pabaigoje.
latvių aukštaičių tarmės sėliškosios patarmės
Autorių teisės (c) 2026 Evija Liparte https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vietos bendruomenių ir kultūros paveldo sąveikos: nuo lūkesčių iki realijų. Lietuvos atvejis
<p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">XX ir XXI amžių sandūroje esmingai keitėsi paveldosaugos paradigma. Tuo metu įsitvirtino ir nuostata, kad į paveldo puoselėjimo procesus svarbu įtraukti bendruomenes (paveldo puoselėtojus „iš apačios“) ir ne tik įtraukti, bet ir pačias bendruomenes traktuoti kaip lygiavertį ar net svarbiausią paveldosaugos veiksnį ir veikėją. Kas yra tos bendruomenės, kurios šiame kontekste vadinamos paveldo bendruomenėmis, palikta laisvam traktavimui, apsibrėžiant jau konkrečių šalių ir atvejų kontekste. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šio tyrimo objektu pasirinktos oficialiai įsteigtos ir registruotos Lietuvos vietos bendruomenės. Tai, ko gero, didžiausia oficialių bendruomenių grupė Lietuvoje. Tyrimu siekiama išsiaiškinti, kiek yra pagrįstos teorijos ir prielaidos apie paveldo svarbą socialinių grupių bendruomeniškumo jausmui, tapatybei ir savivokai apskritai, kiek paveldas yra svarbus būtent vietos bendruomenėms ir kiek jose natūraliai yra potencialo ir valios būti paveldo bendruomenėmis. Tyrimo išvados kvestionuoja paveldo svarbą vietos bendruomenėms ir atskleidžia savitą paveldo naudos suvokimą, kai veikimas pavelde yra visų pirma sietinas ne su paties paveldo puoselėjimu, o nauda bendruomenei. Paveldas nėra vertybė pati savaime. Jis svarbus tiek, kiek gali prisidėti prie pamatinių bendruomenės poreikių realizavimo.
Autorių teisės (c) 2026 Salvijus Kulevičius https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
1940 metų birželio įvykių Šiaulių regione atspindžiai ano meto spaudoje
<p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjama 1940 metų birželio antros pusės Lietuvos spaudos publikacijos, liečiančios įvykius Šiauliuose. Tyrimui pasitelktas tuo metu Šiauliuose ėjęs laikraštis „Įdomus mūsų momentas“ ir Lietuvos respublikinė spauda. Darbe stengiamasi išskirti pagrindines spaudos straipsnių temas ir tai iliustruoti konkrečiais pavyzdžiais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1940 metų birželio pirmoje pusėje Lietuvos laikraščiai bei žurnalai neskelbė kažkokių ypatingų žinių, aiškiai nusakančių greitus ir esminius pasikeitimus valstybės gyvenime, bet padėtis pasikeitė antroje mėnesio pusėje, kai sovietų valdžia pradėjo įsitvirtinti Lietuvoje. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Ano meto spauda dažnai rašė apie Raudonosios armijos buvimą Šiauliuose kaip apie nenuginčijamą ir svarbų faktorių, nors vėliau tai stengėsi nutylėti sovietinė literatūra. Taip pat rašyta apie vadovaujančių pareigūnų pasikeitimus Šiaulių regione, nepateikiant išsamių paaiškinimų šiais klausimais. Paminėti spaudoje ir pirmieji žmonių pabėgimai iš Šiaulių į užsienį. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Daugiausia dėmesio spaudoje skirta prosovietiniam birželio 27 dienos mitingui Šiauliuose, neatskleidžiant jo organizavimo užkulisių. Pažymėtina, kad mitingų kalbos ir jų citatų atkartojimas spaudoje rodė tolesnius sovietų valdžios žingsnius. Kitas respublikinio lygmens įvykis Šiauliuose buvo politinių kalinių (komunistų) paleidimas iš kalėjimo, radęs nemažai atgarsių spaudoje. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Galima manyti, kad visos cenzūruojamos spaudos publikacijos nebūtinai atspindėjo realią įvykių padėtį ir eigą Šiauliuose ir kitose Lietuvos vietovėse.
Autorių teisės (c) 2026 Darius Juodis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tvari paveldosauga tarp deklaracijų ir įtampos: bendruomenių įtraukimo galimybės ir ribos
<p class="ISSN-abst-virsus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojama bendruomenių įtraukimo į paveldosaugos procesus tema, kuri šiandien vis dažniau pristatoma kaip viena iš esminių darnios paveldosaugos sąlygų. Darni paveldosauga čia suprantama kaip procesas, kuriame derinamos kultūros paveldo apsaugos, kultūrinės tapatybės puoselėjimo ir bendruomenių įgalinimo dimensijos. Nors oficialiajame kultūros paveldo politikos diskurse nuosekliai deklaruojamas siekis įtraukti bendruomenes, praktikoje dalyvavimo formos dažnai išlieka ribotos ir grindžiamos institucine kontrole ar formalizuotais mechanizmais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojami trys tarpusavyje susiję lygmenys: kaip tvarumo sąvoka įsitvirtina paveldosaugos diskurse; kaip bendruomenių įtraukimas formuluojamas politinėje ir teisinėje praktikoje; kaip šios nuostatos susiduria su realiomis įtampomis ir konfliktais. <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Pirmuoju atveju aptariama, kaip tvarumo sąvoka per kelis dešimtmečius išaugo iš siauro ekologinio požiūrio į platesnę kultūros politiką ir dalyvavimo principus apimančią sistemą. Antrasis lygmuo leidžia atskleisti, kaip bendruomenių dalyvavimas formaliai konstruojamas politiniame ir teisiniame lauke, dažnai apsiribojant procedūrinėmis įtraukimo formomis. Trečiajame lygmenyje nagrinėjama, kaip šie neatitikimai atsiskleidžia konfliktinėse situacijose. Remiantis kritinės paveldosaugos teorijomis, konfliktas suprantamas ne kaip paveldosaugos sistemos sutrikimas, bet kaip neišvengiama praktika, kylanti iš konkuruojančių interesų, vertės sampratų ir galios pozicijų. Konfliktai dėl paveldo vertės, interpretacijų ir sprendimų priėmimo teisės leidžia paveldą matyti ne kaip nekintamą objektą, o kaip derybų lauką, kuriame sprendžiama, kas turi teisę kalbėti paveldo vardu.
Autorių teisės (c) 2026 Toma Buivydaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Regioninės tapatybės raiška angliškų ir lietuviškų laikraščių antraštėse: lyginamoji diskurso analizė
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiame tyrime nagrinėjama regioninės tapatybės raiška angliškų ir lietuviškų laikraščių antraštėse, taikant lyginamąją kokybinę diskurso analizę ir kiekybinį metodą. Tyrimui pasitelktos maždaug 300 antraščių, surinktų iš keturių regioninių laikraščių: <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Manchester Evening News<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> ir <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Liverpool Echo<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> (Jungtinė Karalystė) bei <em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiaulių kraštas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> ir <em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Vakarų ekspresas<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> (Lietuva). Analizėje dėmesys skiriamas antraščių diskursui būdingiems struktūriniams ir stilistiniams bruožams, tokiems kaip elipsė, nominalizacija, vertinamoji leksika, metafora, žodžių žaismas ir aliuzijos. Tyrimo rezultatai rodo, kad abiejų kalbų laikraščių antraštėse plačiai taikomas sintaksinis glaudinimas, leidžiantis perteikti informaciją glaustai, tačiau jo raiška skiriasi dėl tipologinių anglų ir lietuvių kalbų ypatybių. Anglų kalbos antraštėse dažnai pasitaiko elipsė, pasireiškianti artikelių ir pagalbinių veiksmažodžių praleidimu, o lietuvių kalbos antraštėse labiau vyrauja daiktavardinė raiška ir suglaudintos sakinio struktūros. Abiejų kalbų laikraščių antraštėse regioninė tapatybė konstruojama per dažnas vietovardžių, vietinių institucijų ir bendruomenės veikėjų nuorodas, kurios įtvirtina naujienų diskursą konkrečiame geografiniame ir socialiniame kontekste. Tyrimas taip pat atskleidžia, kad anglų kalbos antraštės dažniau pasižymi ekspresyvesnėmis ir dėmesį patraukiančiomis kalbinėmis struktūromis, tokiomis kaip vertinamoji leksika, metaforinis konceptualizavimas, tuo tarpu lietuvių kalbos antraštėse labiau išryškėja informacinis ir bendruomeniškas pobūdis, nors jose taip pat vartojamos stilistinės priemonės. Apskritai tyrimo rezultatai patvirtina, kad antraštės yra glaustos, tačiau itin paveikios diskurso vienetai, formuojantys regioninės tikrovės pavaizdavimą.
Autorių teisės (c) 2026 Solveiga Sušinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Regioninės istorijos leksiniai žymenys (Podolė, Ukraina)
<span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje nagrinėjamas Podolės regioninės istorijos lingvistinis atspindėjimas Vidurio Vakarų Ukrainoje. Teritorija, dabar vadinama Podolė (ukr. <em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">поділ<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> – žemuma, lyguma), yra prekybos, karinių, religinių, <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">kultūrinių, etninių kelių kryžkelėje, kurių persipynimas turėjo įtakos vietovardžiams ir vietinei kalbai. Podolės centras – Podolės Kameneco miestas – daugiausia atspindėjo ir išsaugojo įvykių kupiną praeitį bei išlaikė prabėgusių metų atminimą.<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Regiono istoriniai įvykiai, procesai, politika ir transformacijos, kurias patyrė regionas, paliko pėdsakus objektuose, kurie naudojami iki šiol; tai atsispindi kaimų pavadinimuose (<em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Мукарів Татарський <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">/ Mukariv Tatarskyi, <em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Татаринці<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> / Tataryntsi), miestų gatvių ir raj<span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">onų pavadinimuose <em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Коріатовичів<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> / <em class="italikas" lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Vulytsia Kniaziv Koriatovychiv<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> – <em class="italikas" lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Karijotaičia<em class="italikas" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">i<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">,<em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Вулиця Татарська<span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> / Tatarska gatvė, jos priemiesčių (<em class="italikas" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Каравсари<span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">).<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Vietinėje kalboje yra daugybė leksemų, atsiradusių po<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">įvairių<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">invazijų,<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">glaudžių kontaktų su kitomis tautomis, valstybių padalijimų, tarptautinių sutarčių, politinių susitarimų ir pan. Šie kalbiniai vienetai <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">turi <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">kilmės kalbos nacionalinį atspalvį ir praturtina Podolės gyventojų šnektą, suteikdami jai savitumo ir atpažįstamumo dėl istorinių patirčių, kurias išgyveno šis regionas. Straipsnyje bandoma išanalizuoti ir susisteminti kalbos ženklų etimologiją, skolinimosi priežastis ir pobūdį, nominacijų priežastis ir logiką bei jų vertę vėlesnėms Podolės<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span lang="uk-UA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">gyventojų kartoms.
Autorių teisės (c) 2026 Alla Marchyshyna | Anatolii Skrypnyk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Joninių šventės reikšmė palatvijo sociokultūrinėje erdvėje
Straipsnio objektas – Joninių šventė Lietuvos ir Latvijos pasienio sociokultūrinėje erdvėje. Siekiama išsiaiškinti, kokią reikšmę Joninių šventė turėjo skirtingose palatvijo vietovėse. Straipsnio pagrindas – 2008–2019 metais keliais etapais autorės surinkta empirinė medžiaga Lietuvos ir Latvijos pasienio savivaldybėse bei periodinė spauda. Naudoti metodai – kokybinis turinio analizės, atvejo analizės, spaudos analizės, interpretacinis, lyginamasis. Analizei buvo aktualios antropologų ir sociologų teorinės prieigos kalbančios apie identiteto konstravimą. Joninių šventė yra svarbus palatvijo kultūrinis atributas, atspindintis čia vykusius ir tebevykstančius etninius ir socialinius procesus. Palatvijo sociokultūrinėje erdvėje Joninių šventė atliko funkcijas, susijusias tiek su latviško, tiek su lietuviško etninio tapatumo formavimu. Vienur ši šventė veikė kaip itin ryškus etninis riboženklis, turėjęs ir fizinį pavidalą – šventinį ugnies atributą, t. y. Joninės išreiškė latvių etninės grupės tapatumą. Kitur Joninės buvo svarbus tiek lietuvių, tiek latvių etninio tapatumo ženklas, tačiau etninė skirtis reiškėsi per tautinę kalbą, t. y. šventėje buvo svarbu ne tik kalbėti atitinkama kalba, bet ir naudoti su ja susijusius kultūrinius atributus – dainas, šokius ar žaidimus. Taip pat pastebėta, kad Joninių šventė atliko socialinio kapitalo funkciją, t. y. ji buvo įrankis, padedantis pakilti socialinėje hierarchijoje. Kitaip tariant palatvijo sociokultūrinės erdvės veikėjams būdinga siekti kultūriškai prilygti latvių etninei grupei, šiame paribio regione turėjusiai didelį vaidmenį, o kai kuriuose arealuose – ir aukštesnį statusą. Galiausiai ši šventė atliko svarbų etninės tolerancijos vaidmenį – vienijo konkretaus kaimo bendruomenę, o kartu padėjo formuoti savitą ir daugiasluoksnį lokalinį paribio gyventojo tapatumą.
Autorių teisės (c) 2025 Aukse Noreikaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Juozo Balčikonio tarminės nuostatos: tarminė ir vaizdingoji leksika jo raštuose
2025 metais kalbos istorikui, dialektologui, gramatikos specialistui, vietovardžių tyrinėtojui, tautosakininkui, kalbos grynumo puoselėtojui, leksikografui Juozui Balčikoniui sukako 140 metų. Kalbininkas J. Balčikonis yra kilęs iš Panevėžio krašto, kuris yra didelės ir gyvybingos rytų aukštaičių – panevėžiškių – patarmės dalis. Balčikonis ne kartą tiesiogiai ar netiesiogiai yra išreiškęs savo teigiamą požiūrį į tarmes, susirūpinimą dėl jų likimo, į tarminių formų svarbą kalbos mokslui. Daug tokių pastebėjimų galima rasti įvairiuose jo kalbos klausimais spausdintuose darbuose. Straipsnyje, remiantis Balčikonio „Rinktinių raštų“ dvitomiu, išleistu 1978 ir 1982 metais (sudaryt. Aldonas Pupkis), atsiminimų knygos „Dėk žodį prie žodžio – turėsi žodyną“ (sudaryt. Birutė Goberienė ir Aldonas Pupkis, 2006) pavyzdžiais, taip pat kalbininko atliktais įvairių pasakų vertimais, aptariamos Balčikonio tarminės nuostatos, jo darbuose aptinkama tarminė leksika, vaizdingi žodžiai ir posakiai. Tyrimas parodė, kad dažniausiai apie tarmių svarbą Balčikonis rašė „Lietuvių kalbos žodynui“ skirtuose straipsniuose, o gimtosios tarmės kalbines ypatybes – leksines ar gramatines – dažnai traktuodavo kaip atramines, nediskutuotinas, teikiant ar įteisinant ne vieną bendrinės lietuvių kalbos gramatinę formą ar vietovardžio atitikmenį. Ir pats Balčikonis savo darbuose – pasakų vertimuose ar negrožiniuose darbuose – gausiai vartojo tarmines formas, vaizdingąją leksiką.
Autorių teisės (c) 2025 Irena Kruopienė | Genovaitė Kačiuškienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvos etnografiniai regionai ir miestas: kultūrinio vientisumo konstravimas
Atsižvelgiant į tai, jog nemaža dalis Lietuvos antropologų ir etnologų darbų, nagrinėjančių miesto ir miestiškumo problematiką, yra susiję su kaimu ar liaudiška kultūra, šiame straipsnyje keliamas klausimas, koks yra miesto ir etnografinio regiono santykis. Remiantis klasikiniais miesto antropologijos ir sociologijos darbais bei užsienio ir Lietuvos antropologų tekstais, nagrinėjančiais regiono sampratą, lietuvių etnologų darbais, atskleidžiančiais Lietuvos etnografinių regionų sukonstravimo specifiką, nagrinėjant Lietuvos etnografinius ir tarmių žemėlapius, siekiama konceptualiai apžvelgti, kodėl miestas gali arba negali būti tam tikro etnografinio regiono dalis, visiškai reprezentuojanti to etnografinio regiono tapatumą, kurio ribose jis yra. Straipsnyje teigiama, kad nors regionas neturi konceptualaus antropologinio apibrėžimo, tačiau dėl to, jog gali būti sukonstruotas išoriškai, neretai įgauna instrumentinę ir klasifikacinę funkciją, t. y. susiejami ar atskiriami mažesni vienetai. Būtent griežta linija, apibrėžianti regiono ribas, etnografiniame žemėlapyje žymi panašumus ir skirtumus. Lietuvos etnografiniai regionai konstruoti judant nuo centro (tam tikri bruožai reiškiasi ryškiausiai) link periferijos, kur tam tikrų bruožų pasireiškimas mažėja. Tai reiškia, jog visai apibrėžtai, tolygiai pažymėtai sričiai etnografiniame žemėlapyje būdingas kultūrinis vientisumas – panašūs bruožai. Vis dėlto Lietuvos etnografiniai regionai sukonstruoti ne tik remiantis etnografine medžiaga, bet ir istoriniais duomenimis, kurie įteisina tam tikros teritorijos egzistavimą, pagrindžia vardo kilmę ir ribų susiformavimą, bei tarmių paplitimu, kuris laikomas vienu reikšmingiausių regioninio tapatumo bruožų. Straipsnyje atkreipiamas dėmesys, kad etnografinis regionas suvokiamas ne tik kaip teritorija, pasižyminti kultūriniu vientisumu, bet ir kaip teritorinis vienetas, įgyjantis administracinę funkciją, nes išskiriami organizaciniai centrai – miestai, patvirtinami herbai ir vėliavos, įsteigiama „valdžia“. Straipsnyje atskleidžiama, kad miestas socialinės struktūros požiūriu yra visiškai kitoks negu kaimas, reprezentuojantis regioninę kultūrą. Priešingai negu kaimas, kuris siejamas su panašumu, bendrumu, artumu, tradicija ir pastovumu, miestas apibrėžiamas kaip tankiai apgyvendinta teritorija, kurioje vyrauja žmonių, kultūrų ir veiklų įvairovė, individualumas, būdingas nuolatinis vystymasis ir modernėjimas, o artumas kyla iš poreikio išlikti. Taigi, straipsnyje prieinama prie išvados, kad miestas socialiniu, kultūriniu požiūriu skiriasi nuo kaimo kultūros, jo priklausomybė etnografiniam regionui, kaip sukonstruotam kultūriniam vientisumui, kvestionuojama, tačiau miestas gali būti laikomas etnografinio regiono administraciniu centru.
Autorių teisės (c) 2019 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ispaniškosios Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos brolijos Žemaičių vyskupijoje: istorija ir svarba lokalioms pamaldumo tradicijoms
Straipsnyje sukaupti ir susisteminti duomenys apie Žemaičių vyskupijoje XVIII– XIX a. veikusias Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos (lot. Beatae Maria de Mercede) brolijas. Referavus apie šių brolijų steigėją mercedarų vienuoliją ir jos propaguoto Marijos Belaisvių Vaduotojos kulto plėtrą Katalikų bažnyčioje, pagrindinis dėmesys skiriamas aptariamųjų brolijų Lietuvos katalikų šventovėse istorijai, jos ištirtumui ir tolesnių tyrimų problematikai. Abiejų Tautų Respublikoje (Lenkijos Karalystėje ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje) mercedarų vienuolija nebuvo įsikūrusi, o aptariamosios brolijos, dabartiniais duomenimis, veikė tik senojoje Žemaičių vyskupijoje (jos ribose iki XIX a. vidurio įvykdytos administracinės ir teritorinės pertvarkos). Čia XVIII a., pradedant trečiuoju dešimtmečiu, Marijos de Mercede brolijos buvo įsteigtos vienuolikoje ar dvylikoje šventovių: pirma įkurta vyskupijos centre, Varnių Šv. Aleksandro bažnyčioje, kitos – Liolių, Girkalnio, Šačių, Šakynos, Gardamo, Pakruojo, Kurtuvėnų, Judrėnų, Lieplaukės, Skirsnemunės ir Pernaravos (?) parapijų arba filijinėse bažnyčiose. Jos buvo įsteigtos popiežiams ir vietos vyskupams leidus po to, kai Marijos de Mercede kultas peržengė mercedarų vienuolijos ribas: 1696 m. popiežius Inocentas XII visoje Katalikų bažnyčioje įtvirtino Marijos de Mercede šventę ir skyrė jai rugsėjo 24 dieną. Su šia diena (būta ir išimčių) buvo siejami ir pagrindiniai aptariamųjų brolijų Žemaičių vyskupijoje atlaidai, kitas brolijų šventes atskirai nustatydavo vietos vyskupas. Be to, su brolijų veiklos įtaka sietini dar keliose vyskupijos arba istoriškai su ja susijusiose bažnyčiose ir koplyčiose švęsti šio titulo atlaidai. Marijos Belaisvių Vaduotojos brolijų veikla paliko toliau tyrinėtinų pėdsakų Žemaičių vyskupijos pamaldumo kultūroje ir Marijos temos dailėje. Šių brolijų Žemaičių vyskupijoje tyrimas papildo žinias apie ispaniškosios pamaldumo kultūros ir meno poveikį šio Lietuvos regiono katalikiškosioms tradicijoms.
Švč. Mergelė Marija Belaisvių Vaduotoja (Beata Maria de Mercede)
Trečiojo amžiaus universitetas – regiono vyresnio amžiaus žmonių socialinės ir kultūrinės atskirties mažinimo veiksnys
Pagyvenusio, seno žmogaus problematika tampa vis aktualesniu tyrimų objektu. Trečiojo amžiaus universitetai – šiuolaikinė suaugusiųjų neformaliojo švietimo forma, Lietuvoje sulaukianti vis didesnio populiarumo, pripažinimo. Didesni ar mažesni įvairių Lietuvos vietovių trečiojo amžiaus universitetai palaipsniui tampa svarbia vyresnio amžiaus žmonių kultūrinio gyvenimo forma, socialinės atskirties mažinimo įrankiu. Sociologai teigia, kad vyresnio amžiaus žmonės susiduria su dviguba socialine atskirtimi: kultūrine, nulemta negatyvių visuomenės nuostatų, ir ekonomine, nulemta skurdo. Tai ypač ryškiai patiria periferijos, regionų, nutolusių nuo centro, žmonės, nes čia pragyvenimo lygis yra žemesnis, o jų kultūrinis laukas teikia mažiau galimybių tenkinti įvairius XXI a. žmogaus poreikius. Šio straipsnio tikslas – trečiojo amžiaus universitetą aptarti kaip regionuose vyresnio amžiaus žmonių socialinę ir kultūrinę atskirtį mažinantį veiksnį. Tyrimo metodai – teorinės literatūros analizė, atvejo analizė (nagrinėjama Šiaulių trečiojo amžiaus universiteto Humanitarinio fakulteto patirtis), pusiau struktūruoto klausimyno duomenų analizė. Trečiojo amžiaus universiteto fenomenas nagrinėjamas sociokultūriniame kontekste, akcentuojant socialinės atskirties, gyvenimo kokybės ir kitus aspektus. Straipsnyje pateikiama glausta trečiojo amžiaus universitetų Lietuvoje tyrimų apžvalga. Daroma išvada, kad trečiojo amžiaus universitetai neabejotinai prisideda prie vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybės kėlimo, nes subjektyvi asmens gerovė siejama ir su švietimo prieinamumu. Be to, TAU padeda išvengti pensinio amžiaus žmonių marginalizacijos, pagerina pensininkų socialinę integraciją į visuomenę. Tenkinant savišvietos poreikį, kartu sprendžiamos socialinės atskirties problemos: neinvestuodami didelių lėšų, pensinio amžiaus žmonės gali kokybiškai studijuoti, mokytis naudingų dalykų, bendrauti su bendraamžiais. Savo ruožtu trečiojo amžiaus universitetai savo veikla praturtina regiono socialinį ir kultūrinį gyvenimą.
Latvijos katalikų bažnyčios tekstilė ir jos vaidmuo formuojant žmonių estetines nuostatas
Latvijos universiteto nacionalinė tyrimų programa „Letonika“ remia mokslinį tyrimą „Latvijos katalikų bažnyčios tekstilės vaidmuo tobulinant žmonių estetines vertybes“. Straipsnio autorės tikslas – aptarti tekstilės gaminius Latgalos katalikų bažnyčiose, atkreipti ypatingą dėmesį į medžiagas ir rankų darbo gaminių atlikimo techniką, padariusias didelę įtaką žmonių socialinio ir kultūrinio gyvenimo kokybei. Bažnyčiose surinkti tekstilės pavyzdžiai yra labai įvairūs. Pagal funkcionalumą galima išskirti kunigų liturginę aprangą (dvasininkų drabužiai) ir bažnyčių interjero tekstilę (altorių danga, vėliavos, baldakimai ir kt.). Pagal naudojamos medžiagos ir atlikimo būdus liturginius tekstilės audinius galima skirstyti į spalvotus liturginius tekstilės audinius ir baltos spalvos liturginius audinius. Ypatingą straipsnio autorės susidomėjimą sukėlė albų ir kamžų sukirpimo panašumas į valstiečių marškinių kirpimo stilių. Iki šiol išliko visame pasaulyje paplitęs tiesus drabužių kirpimas ir tradicinis albos ir kamžos skersinis kirpimas, nors būtent valstiečių marškiniams būdingas toks kirpimo stilius išnyko XIX a. pabaigoje. XIX a. bažnytinė ir valstietiškoji tekstilė veikė viena kitą. Bažnyčia naudojo vietines medžiagas liturginiams tekstilės gaminiams siūti (itin vertinami buvo lininiai audiniai). Valstiečiai apie naujų medžiagų panaudojimą, siuvimo technikas (dekoratyvinį kiauraraštį, nėrinius, rišeljė, angliškąjį siuvinėjimą) sužinojo iš Bažnyčios. Puošni bažnyčių tekstilė skatino valstiečius mokytis naujų amatų, darė jų drabužius ir interjerą gražesnius ir šiuolaikiškesnius. Drauge naujovių siekimas lėmė tradicinio gyvenimo būdo išskirtinumo mažėjimą.
Etnologiniai, teleologiniai ir aksiologiniai tradicinio švietimo komponentai XX a. pradžioje Bosnijoje ir Hercegovinoje
Straipsnyje nagrinėjamos ir lyginamos dvi knygos. Pirmosios knygos Katalikų tikėjimo kroatų gyvenimas ir praktika Bosnijoje ir Hercegovinoje (Sarajevas, 1908) autorius yra poetas, prozininkas ir etnografas Nikolas Buconjićius (1865–1947). Antrąją knygą Musulmonų gyvenimas ir praktika Bosnijoje ir Hercegovinoje (Sarajevas, 1907, 2-asis leidimas) parašė etnografas ir tautosakininkas Antunas Hangijas (1866–1909). Abu rašytojai dirbo mokytojais. Knygos apžvelgė XX a. pradžios vaikų ugdymo metodus, teologiją ir aksiologiją viename Bosnijos ir Hercegovinos regione. Pastebėta, kad vaikų auginimas buvo grindžiamas pagarba šeimai ir hierarchijai, nors daugiausia dėmesio šeimoje buvo skiriama vaikui. Kita vertus, autoritetas šeimoje rėmėsi teise naudotis materialinėmis gėrybėmis, be to, jį dar labiau stiprino tradicijos, socialinė sistema ir religija. Ugdymo proceso įgyvendinimas (metodika) pasižymėjo minimaliomis švietimo ir medicinos paslaugomis. Vaikų mirštamumo procentas tuo metu buvo didelis. Remiantis tradiciniu ugdymo modeliu buvo manoma, kad nesubrendusiam asmeniui reikia leisti elgtis taip, kaip sako socialinės elgsenos normos, pagrįstos autoriteto pagarba (teleologija), laikantis principo, kad vaikui ir leidžiama, ir draudžiama. Autoritetais laikytini tėvai, mokytojai, valstybė, Bažnyčia. Tobulėjant gamybos priemonėms ir kylant raštingumo bei išsilavinimo lygiui, būdavo sudaromos sąlygos vaiką ugdyti kaip savarankišką ir sąmoningą asmenį, atsakingą visuomenės narį.
Kaip namie (sociolingvistinė frazeologizmo interpretacija)
Lyginamasis frazeologizmas kaip namie būna pasitelkiamas aiškinantis lokalinę bei dvasinę savivoką toje aplinkoje, kurioje esi: ar jautiesi esąs namie, kaip namie, ar jautiesi svetur, svetimas. Svarbiausi „namų“ sąvokos turinio dėmenys būna vieta, žmonės, kalba ir kultūra. „Namų“ sąvoką gali sudaryti vienas arba keli tų dėmenų, jų dermė. Kalbamasis frazeologizmas implikuoja sudėtingą semantiką: pirma, iš vietos prieveiksmio namie suvokiame, kad kalbama apie tam tikrą (daiktinę, realią, ar abstraktesnę, įsivaizduojamą, tariamą) vietą, erdvę; antra, susietas su lyginamuoju jungtuku kaip tas prieveiksmis rodo, kad kalbama apie ne-namus – vietą, kuri tik tam tikru atžvilgiu yra tokia pat kaip namai ar bent į juos panaši. Žodynai nurodo šią frazeologizmo reikšmę: „gerai, laisvai [jaustis]“. Kontekstai rodo, kad kalbos vartotojai kaip ypač būdingą pripažįsta jame implikuotą reikšmę „jauku, saugu“. Iš kontekstų taip pat matyti, kad frazeologizmą kaip namie ir jam tolygius, artimus pasakymus vieni kalbos vartotojai (net ir jaunosios kartos atstovai) sieja su tam tikra vieta (paprastai gimtine), su artimais, savais žmonėmis, su sava (gimtąja) kalba, su (iš visų tų aplinkybių einančiu) buvimo būdu; kiti (ypač jaunieji) jau persiėmę kosmopolitine savivoka: jie teigia visur galintys jaustis kaip namie. Kultūrologai, sociologai teigia, kad šiandienos žmogus vis dažniau namų ieško kultūroje, tuo būdu tarsi stengdamasis susigrąžinti tai, kas vis labiau tolsta, tikrąją realybę keisdamas sąlygine. Ypač ryški šių teiginių iliustracija yra skulptoriaus Antano Šnaro sukurta frazeologizmo KAIP NAMIE skulptūra-instaliacija; ji – didžiulėmis, beveik pusantro metro, granito raidėmis „parašyta“ frazė – 2008 metais trumpam laikui buvo statoma įvairiose Vilniaus vietose.
lyginamasis frazeologizmas (frazeologinis palyginimas)
Pagrindiniai lyviškosios tarmės giliųjų tamniekų patarmių fonetiniai ir morfologiniai ypatumai dabartiniais laikais
Straipsnio tikslas – atskleisti būdingiausių tarminių reiškinių vartoseną dabartinėse lyviškosios tarmės Kuršo giliosiose arba giliosiose tamniekų patarmėse. Pagrindinis dėmesys skiriamas tipiškoms šių patarmių fonetinėms ir morfologinėms ypatybėms bei jų sociolingvistiniams stebėjimams. Nagrinėjami vidurinės ir vyresniosios kartos Puopės, Zirų, Piltenės, Zlėkų, Ancės, Dundagos ir Ugalės šnektų vartotojų įrašai. Duomenis autorė yra surinkusi savo vykdytų ekspedicijų metu (2008–2017). Daugumoje nagrinėtų giliųjų tamniekų patarmių vis dar stebimas lyviškajai tarmei būdingas trumpųjų balsių praleidimas ir ilgųjų balsių sutrumpėjimas galiniuose skiemenyse. Nors tai yra tipiškiausios lyviškosios tarmės fonetinės ypatybės, būdingos visų kartų kalbėtojams, jos linkusios kisti net giliosiose Kuršo tamniekų patarmėse ir ne tik jaunosios kartos kalbėtojų kalboje. Vidurinė ir vyresnioji karta pradeda savo kalboje jų vengti, teikia pirmenybę bendrinės kalbos formoms. Dabartinės bendrinės kalbos poveikį vis labiau patiria būtent vyresniosios kartos kalbai būdingos ypatybės, t. y. ilgųjų balsių ir dvibalsių praleidimas tiek galiniuose, tiek priesaginiuose skiemenyse, monoftongizacija, diftongizacija ir kiti fonetiniai reiškiniai, būdingi kaip tik giliosioms tamniekų patarmėms. Vienas tipiškiausių giliųjų tamniekų patarmių morfologijos bruožų yra vyriškosios giminės formų vartojimas vietoj moteriškosios giminės. Ši ypatybė vis dar plačiai paplitusi ne tik giliosiose tamniekų patarmėse, bet ir negiliosiose Kuršo ir Vidžemės lyviškosiose tarmėse. Antra dažnai pastebima lyviškosios tarmės ypatybė yra veiksmažodžio trečiojo asmens formos vartojimas vienaskaitos ir daugiskaitos pirmojo ir antrojo asmens formoms reikšti. Abi šios ypatybės dažniau pasitaiko vidurinės ir vyresniosios kartos vartotojų kalboje. Jaunesnioji karta ima jų vengti, savo kalboje vartoja bendrinės kalbos formas. Kaip matyti iš nagrinėtos tarminės medžiagos, Šiaurės Kuržemėje vis dar galima išgirsti giliosioms tamniekų patarmėms būdingų fonetinių ir morfologinių ypatybių. Tačiau įvertinant tai, kad šių ypatybių vartosena per pastarąjį šimtmetį, kai buvo atlikti išsamūs latvių tarmių tyrimai, yra gerokai pakitusi, dabartiniais laikais ypač svarbu imtis kalbos reiškinių dinamikos tyrimų.
Didesnę lietuvių leksikos dalį sudaro ne pirminiai žodžiai, o dariniai. Lietuvių kalboje dariniai daromi ne tik iš pirminių žodžių, bet ir iš darinių. Taigi lietuvių kalboje apie kokį nors žodį neretai susidaro darybos lizdas. Straipsnyje analizuojamas daiktavardžio kaimas darybos lizdas. Išanalizavus 108 šaknį kaim turinčius darinius, rastus Lietuvių kalbos žodyne (LKŽe), Skaitmeninės Lietuvių kalbos žodyno papildymų kartotekoje (PK), Dabartinės lietuvių kalbos žodyne (DLKT), Bendrinės lietuvių kalbos žodyno antraštyne (BŽa), Naujažodžių duomenyne (NŽ) ir Dabartinės lietuvių kalbos tekstyne (DLKT), padarytos tokios išvados: 1. Daiktavardžio kaimas darybos lizdo didesnę dalį sudaro 1-osios pakopos dariniai (62, t. y. 57 proc. visų darinių); darybos lizde mažiau 2-ojo laipsnio darinių (40, t. y. 37 proc. visų darinių), visai nedaug 3-ojo laipsnio darinių (6, t. y. 6 proc. visų darinių). 2. Darybos lizde dominuoja daiktavardžiai (86 dariniai) – jie sudaro 80 proc. visų darinių. Gerokai mažiau būdvardžių (13, 12 proc. visų darinių), visai mažai veiksmažodžių (6, t. y. 5 proc.) ir prieveiksmių (3, t. y. 3 proc.). Nemažai daiktavardžių darinių yra abstraktai, bet dažniausiai jais įvardijami vieta ir asmenys. 3. Darybos lizde yra ne tik įprastų, žodynuose fiksuotų darinių, bet ir naujadarų – jie sudaro 11 proc. visų darinių. Daugumas naujadarų yra potenciniai dariniai: jie yra visai įprasti, sudaryti pagal reguliarius darybos tipus, jų reikšmė nesunkiai suprantama iš konteksto. Keletas naujadarų laikytini okaziniais dariniais. 4. Kai kurie bendrašakniai dariniai susiję variantiškumo arba sinonimijos santykiu (sudarytos ir išanalizuotos 16 darybinių variantų (DV) ir 9 darybinių sinonimų (DS) eilės). Kai kurie DS pasižymi dideliu sinonimiškumo laipsniu, turi tapačias arba labai panašias reikšmes, vartojami panašioje leksinėje aplinkoje, jų substitucija galima be didesnių apribojimų. Vis dėlto DLKT duomenų analizė parodė, kad paprastai skiriasi DS ir DV eilių narių vartojimo dažnumas – matyti tendencija dabartinėje lietuvių kalboje vartoti tik tam tikrus sinonimų (ir variantų) eilių narius. Kai kurie (paprastai neįtraukti į DLKŽ ir BŽa) dariniai dabartinėje lietuvių kalboje vartojami labai retai (arba ne(be)vartojami). Tokius darinius iš esmės galima vadinti archaizmais.
Ὰ la guerre comme à la guerre: žvilgsnis į Lietuvos viešąjį karo diskursą
Straipsnyje pristatomo tyrimo tikslas – palyginti žurnalo KARYS 1937 ir 2017 metų liepos mėnesių numerių tekstuose aktualizuojamo karo diskurso specifiką. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, buvo iškelti keli uždaviniai: apibrėžti viešojo karo diskurso ribas; suklasifikuoti tekstuose aktualizuojamas konceptualiąsias metaforas; apibendrinti svarbiausius tekstuose aprašomus konceptus; remiantis analizės rezultatais daryti prielaidas, koks pasaulio vaizdas yra kuriamas skirtingų metų žurnalo KARYS numeriuose. Metaforų aktualizacija viešajame karo diskurse priklauso nuo to, kas, apie ką ir kam rašo. Karo diskursas – tai kariuomenės kasdienybė, karinė technika, kariniai konfliktai, žmonių (ne)nusiteikimas reikalui esant kovoti už savo tėvynę su ginklu ir gresiant mirtinam pavojui, taigi, neišvengiamos vertybių, moralinio pasirinkimo ir kt. temos, kurias iki galo atskleisti pavyksta aktualizuojant konceptualiąsias metaforas. Numanoma tikslinė auditorija ir jai perduodamos žinios pobūdis gali iš esmės pakeisti aktualizuojant metaforą pasitelkiamus perkeliamuosius požymius. Suklasifikavus ir išanalizavus žurnalo KARYS 1937 ir 2017 metų liepos mėnesių numeriuose aktualizuotas konceptualiąsias metaforas paaiškėjo, kad jos yra universalios, tačiau skiriasi pasitelkiamų perkeliamųjų požymių įvairove. Skirtumus galima susieti su nekalbinės tikrovės ypatumais: nuo 1937 metų nepriklausomos valstybės, kuri iš esmės buvo žemdirbių kraštas, pereita prie valstybės, turinčios pramonę, išvystytas technologijas. Visi šie motyvai aktualizuojami atitinkamo laikotarpio metaforose. Dalis abiejuose numeriuose aptariamų temų yra bendra: kalbama apie puikų Lietuvos karių pasirengimą, užsimenama apie neramią tarptautinę padėtį. 2017 metų numerio temas galima apibūdinti kaip realistiškesnes, o visame numeryje pateikiamą pasaulio vaizdą – kaip dramatiškesnį ir niūresnį.
Latvijos ir Lietuvos regionų pavadinimai antrąja baltų kalba
Tyrimo tikslas – išsiaiškinti pagal įvairius kriterijus skiriamų Latvijos ir Lietuvos regionų pavadinimų perteikimą ir vartoseną antrąja baltų kalba. Šaltiniais pasirinkti žodynai, enciklopedijos, spauda, turistams skirti Lietuvoje ir Latvijoje išleisti leidiniai, kiti neme-niniai tekstai – tiek parašyti latviškai arba lietuviškai, tiek versti į latvių ar į lietuvių kalbą. Penkių Latvijos regionų – Kurzeme, Latgale, Sēlija, Vidzeme, Zemgale – pavadinimai pasižymi nemaža perteikimo ir vartosenos įvairove lietuvių kalba. Sistemiškai (ir sinchro-niškai) vertinant pirmenybė būtų teikiama Latvijos regiono pavadinimo Kurzeme atitikmeniui lietuvių kalba Kuržemė, turinčiam tam tikrą vartosenos tradiciją. Tačiau pastaruoju metu matyti vietovardžio Kuršas populiarėjimas tiek istoriniame, tiek šiuolaikiniame kon-tekste. Tradiciniai ir paplitę yra vietovardžio Vidzeme atitikmuo Vidžemė ir Latgale atitik-muo Latgala, taip pat tinkamas yra artimo lietuvių analogui pavadinimo Sėla vartojimas kalbant apie Latvijos teritoriją. Pietų Latvijos regionas Zemgale lietuviškai dažniausiai vadinamas Žiemgala. Vis dėlto retais atvejais pastebėta ir kitokių, ne visada taisyklingų, pavadinimų vartosenos pavyzdžių.Kaip matyti iš latvių šaltinių, Lietuvos regionų pavadinimų perteikimas ir vartosena yra gerokai paprastesnė. Sudėtingiausias iš visų penkių regionų – Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija, Žemaitija – pavadinimų yra pirmasis. Dėl pavadinimų pagrindą suda-rančių tos pačios reikšmės būdvardžių šaknies priebalsių skirtumo (plg. lietuvių aukštasir latvių augsts) rastos formos Aukštaitija ir Augštaitija, iš kurių taisyklinga yra ta, kuri panašesnė į originalą. Tiek pavadinimas Dzūkija, tiek Žemaitija kokių nors nuo lietuvių kalbos formų besiskiriančių variantų neturi, o pavadinimas Suvalkija viename iš šaltinių pavartotas su minkštąja latvių kalbos priebalse Suvaļkija. Toks perteikimas tiksliau atspin-di tarimą, tačiau kol kas jis neturi vartosenos tradicijos. Sudėtinis regiono pavadinimas Mažoji Lietuva dažniausiai verčiamas pažodžiui Mazā Lietuva, nors pagal analogiją su kitais tokio pobūdžio vietų vardais galėtų būti perteikiamas dūriniu Mazlietuva.Regionų pavadinimų lyginimas parodė, kad Latvijos vietovardžių perteikimas lietuvių kalba, o Lietuvos – latvių kalba kinta ir žodynuose, ir tekstuose. Be to, pastebėta, kad lietuvių kalba sunku perteikti latvių kalbos žodį novads, kuris vartojamas tiek kaip skolinio reģions sinonimas, tiek teritorinio administracinio skirstymo vienetui pavadinti (kalbamąja reikšme tiktų lietuviškas ekvivalentas nuovadas).
Šiaulių pavietas Povilo Višinskio korespondencijose
Straipsnio šaltiniai – literatūros, kultūros, politikos veikėjo Povilo Višinskio rašytos korespondencijos (reportažai), publikuotos XIX a. pabaigos – XX a. pradžios spaudoje (Varpas, Ūkininkas ir kiti leidiniai). Višinskis, aprašydamas su konkrečia vieta ir plates-niu regionu susijusius įvykius, reiškinius ir problemas, į raštijos istoriją įeina kaip ne tik didžiųjų, bet ir mažųjų tekstų publicistas. Straipsnio tikslas – Šiaulių apskrities vaizdą išnagrinėti per žmogaus ir vietos santykio, tautinio ir vertybinio identiteto prizmę, į šį regioną žvelgiant per Višinskiui pamatinių nuostatų ir stiliaus perspektyvą. Višinskio tekstai leidžia įsitraukti į politine, visuomenine, kultūrine prasme turiningą ir prieštaringą tuometinio gyvenimo įvykių, reiškinių vertinimą. Jų sąsaja su konkrečia vieta, leisdama geriau pažinti šią vietą ir platesnį jos kontekstą, iškyla kaip idėjinės, kultūrinės, socialinės tiesos patikimumo kriterijus. Per carinės valdžios, jos įstatymų ar kasdieniame gyvenime įsitvirtinusių stereotipų kritiką pasireiškiantis tiesos siekimas korespondencijose įgauna su konkrečia vieta ir platesniu jos kontekstu susijusios istorijos pavidalą, o tai leidžia pažinti šios vietos ir kartu visos Lietuvos gyvenimo ritmą, skaitytoją kviečia į tautine, pilietine ir kitomis prasmėmis sąmoningesnį santykį su savo laiku. Ne mažiau įdomus yra pozityvus Višinskio žvilgsnis į istoriją ir dabartį, visuomeninio, socialinio, kultūrinio gyvenimo reprezentacija. Žmogaus ir vietos ryšys svarbus pristatant kultūrine, politine ir bendrai istorine prasme reikšmingus spektaklius ir gegužines. Kovingesnės ar reprezentacinės publicistikos atveju lokalaus žmogaus identitetą suponuojantis žmogaus ir vietos ryšys veikia kaip tautinį identitetą išreiškiantis, nacionalinį sąmoningumą stiprinantis veiksnys.
Geniali rašytoja ir tėvas: Maria Edgeworth, Elizabeth Barrett Browning, Virginia Woolf
XVIII–XIX a. vyraujančios socialinės normos labai sunkino britų moterų patekimą į literatūrinę rinką – daugumai jų tai pasisekė padaryti tik su tėvų pagalba. Straipsnyje analizuojami trys santykių tarp tėvo ir dukters atvejai, kai moterims pavyko tapti savojo meto literatūrinėmis žvaigždėmis (Maria Edgeworth, Elizabeth Barrett Browning ir Virginia Woolf). Ieškoma atsakymo į du klausimus: 1) kodėl tėvai, nepaisydami nusistovėjusių visuomenės normų, ryžosi paremti savo dukterų ambicijas; 2) kaip pačius tėvus paveikė toks jų sprendimas. Išryškėjo įdomūs panašumai tarp visų tėvų: nepaisant to, jog visi jie priklausė vidurinei klasei, visuomenėje buvo laikomi šiek tiek atstumtaisiais. Visi trys puoselėjo asmenines ambicijas, kurių neįstengė įgyvendinti. Svarbiausia buvo tai, jog jie visi buvo neįprastai atsidavę šeiminiam gyvenimui. Kiekvienas iš tėvų savaip skatino dukras imtis literatūrinės kūrybos, leido naudotis savo sukauptomis bibliotekomis. R. Edgeworthas ir E. Barrettas pasistengė, kad pirmieji jų dukterų kūriniai būtų išspausdinti, o L. Stephenas, pats aktyviai dalyvavęs literatūrinėje rinkoje, paskatino dukterį pasirinkti panašią karjerą. Tačiau laikui bėgant visi trys vyrai grįžo prie tradicinės sampratos apie moters antraeilį vaidmenį šeimoje ir netgi manė, kad su tokiu vaidmeniu turinčios susitaikyti ir jų dukros. M. Edgeworth turėjo tapti tėvo asistente ir atlikti jo skiriamas užduotis tam, kad galėtų rašyti romanus. E. Barrett Browning geriausius literatūrinius kūrinius parašė tik pabėgusi iš tėvų namų. V. Woolf, žinoma literatūrinio modernizmo atstovė, atsiskleidė tik po despotiško tėvo mirties. Senatvėje šių rašytojų tėvų laukė skaudūs nusivylimai, ypač dukterų išduoti jautėsi E. Barrettas ir L. Stephenas.
Latvijos Respublikos sienos apsaugos tarnybos formavimo ypatumai:4-ojo Daugpilio pasienio apsaugos bataliono pavyzdys (1991–1997 m.)
Latvijos Respublikai atgavus nepriklausomybę, ypatingą svarbą įgavo jos sienos statuso klausimas. Įkurta Gynybos ministerija jau 1991 m. lapkričio 13 d. pradėjo rūpintis Latvijos kariuomenės sukūrimu. Latvijos Respublikos sienos apsaugos pajėgos buvo pirmosios pajėgos, kurias suformavo Gynybos ministerija. Iki 1992 m. sausio 2 d. Gynybos ministerijoje iš sujungtų 2452 pozicijų pasienio būriams buvo skirtos 2309 valstybės pozicijos, iš jų 226 sudarė 4-ąjį Daugpilio pasienio apsaugos batalioną, kurio tikslas – saugoti Latvijos sieną su Baltarusija ir Lietuva. Ilgainiui šis batalionas tapo didžiausiu pasienio apsaugos batalionu. Iki 1994 m. Baltarusijos ir Rusijos kontrolės punktuose buvo įvykdyta daugiau nei 90 proc. sienos pažeidimų – tai sąlygojo dar didesnį spaudimą batalionui. Kaip vienas iš tame batalione tarnaujančių pasieniečių privalumų buvo tai, kad praktiškai visi čia tarnaujantys pasieniečiai laisvai kalbėjo rusiškai. Būtent šia kalba dažniausiai buvo bendraujama su nelegaliai sieną kertančiais kontrabandininkais ir migrantais. Tačiau daugeliui pasieniečių, ypač atvykusių iš rusakalbių šeimų, atlikti administracines užduotis buvo gana sudėtinga – jie turėjo rimtų problemų, tvarkydami dokumentaciją. Buvo ir kita problema: kadangi tuo metu Valstybės sienos apsaugos tarnyba buvo privaloma, daugelis pakviestųjų į tarnybą patekdavo ne savo noru, todėl tokie kariai dažnai būdavo nedrausmingi. Daugeliui jų trūko motyvacijos tinkamai atlikti pareigą. Be abejo, ši problema nebuvo būdinga tik 4-ajam Daugpilio pasienio apsaugos batalionui – tuo metu ji buvo aktuali visose Latvijos kariuomenės pajėgose. Nepaisant visų paminėtų sunkumų, batalionas, atspindėdamas spartų ne tik Latvijos Respublikos, bet ir visų trijų Baltijos valstybių vystymąsi, dar iki 1997 m. iš esmės išsprendė didžiąją dalį savo logistinių ir administracinių problemų. Kai batalionas tapo pavaldus Vidaus reikalų ministerijai, jis jau turėjo reikiamą štabų skaičių ir veikė visu pajėgumu.
Вопрос льна в Латгалии в 20-ых годах 20-го века
The issue of flax was topical both in Latgale region and in Latvia in the 1920s. Flax fibre and linseeds were very important export goods in Latvia. Latgale region was the main producer of flax in the country, thanks to which Latgalian small holders could get real income. More than 10% of all agricultural land was used to grow flax. However, small holders did not get real income due to the establishment of a national flax monopoly, when flax was sold at the cheapest price. As the price of flax was very changeable on the world market, it was stored in warehouses and sold when the price grew. As a result, flax growers received only about a tenth of the profits the country got for flax exports. The government policy for getting too much profit from flax exports was criticized by Latgalian politicians. They defended the interests of flax growers. The market of flax in Latgale as well as in Latvia was also discredited by certain illegal practices of flax producers and collectors for self-benefit.
Маргинальные женщины и насилие: преступницы или жертвы в советском обществе? По материалам Даугавпилсской городской прессы (1953–1964)
Women marginalism as a social phenomenon in the Latvian SSR and Daugavpils city, during the period of the “Khrushchev thaw” (1953–1954), had its own characteristic spectrum, also neglect and abuse. In the Soviet period, in 1953–1964 years (time of government of N. Khrushchev in USSR), on the territory of Latvia, in case of the existing social and economic problems – low compensation, shortage of housing, deficit of essential goods and quality manufactured goods, difficult work with little reward and poverty, etc. men’s functions in the family, work and society, understanding of gender roles within the Soviet system and female emancipation, everyday traditions and spread of alcohol consumption among women in Latvian population, became pronounced. That was the foundation for the collapse of traditional patriarchal family and in women’s life occurred such problems as women crime and amoral lifestyle, psychical stress, aggression, neglect and abuse in family in soviet Latvian society. Women marginalism with neglect and abuse as a social phenomenon in the Latvian SSR and Daugavpils city during the period of the “Khrushchev thaw” had a variety of external and internal indicators. Marginal women – criminals or victims in Soviet society? Why were women as perpetrators or as victims of soviet life? How and why could it happen? This problem was vividly expressed in the materials of Daugavpils city press. The article aimed to analyse 23 articles of the Daugavpils press. In the example of women in Daugavpils, the analysis of Daugavpils city press materials, such as “Padomju Daugava” and “Krasnoje Znamja”, includes the history of women’s crimes (1953–1964) within the Soviet system, they are a sources to explore and construct the social reality in the past, formed a basis for reconstruction of crimes and of a social portrait of marginal women, give the chance to establish correlation between age, origin, education level, employment, marital status, the social status, a criminal record and commited neglect and abuse acts. The analysis revealed the influence of the social environment on decline of moral standards and motives, which in interaction with personal and psychological characteristics of women promoted the growth of crime among women.
«Кто не работает, тот не ест». Тунеядство и тунеядки в советском обществе: по материалам Даугавпилсской городской прокуратуры и городской прессы (1953–1964)»
In the Soviet period, also called “Khrushchev thaw” (1953–1964), in the territory of Latvia, in the Soviet society it was actively fought against parasitism as a way of life of any person, who without justifiable reasons was not working for the benefit of the Soviet state. The struggle against parasitism, codified by the normative acts of the USSR, also had a clearly expressed ideological character. “Who does not kill hogs will not get black puddings” – a popular slogan of the Soviet era, pressing to a struggle against any manifestation of parasitism as a parasitic existence at the expense of society. A parasitism or parasite in Soviet society was any woman ranging from women with pronounced marginal behavior (tramps, women with alcohol addiction, thieves, fraudsters, women of deviant sexual behavior), underground business leaders to housewives who care only about their family and children. The article investigates the problem of female parasitism in the Soviet and in the Latvian society of that historical period in the city Daugavpils. The basis of the investigation are the materials of the prosecution cases of the Daugavpils Regional State Archive of the Latvian National Archive (DZGA LNA), 875 fund, inventory number 1 as well as the publications in the press of Daugavpils: annual issues between 1953 and 1964 “Padomju Daugava” and “Red Banner”. The materials of the prosecutor’s office are used as the sources for the recreation of the parasitism as a social phenomenon of the past. The analysis covers a deep and fully showdown of facts of the existence of these women and social reasons that pushed them to the life image that was called parasitism during the Soviet era. The reflection of the Daugavpils city press about the problem of female parasitism deepens the idea of the causes and manifestations of female parasitism in Soviet society as well as the opposition to this phenomenon of the Soviet regime and society.
Regioninis tarpvalstybinių santykių veiksnys: XX a. pradžios Latvijos irLietuvos patirtis
1918 m. Latvijos Respublika turėjo sausumos sieną su keturiomis valstybėmis. Nors įvairiais istorijos etapais Estija ir Lenkija buvo artimiausios Latvijos sąjungininkės, bet per ilgą laiką susiklostė glaudūs santykiai ir tarp Latvijos bei jos pietinės kaimynės Lietuvos. Šiame straipsnyje nepretenduojama į išsamų Latvijos ir Lietuvos santykių tyrimą, dėmesys sutelkiamas į tam tikrus svarbius aspektus ir kai kurias mažiau žinomas šių santykių detales, atspindinčias jų daugiabriauniškumą, universalumą ir tam tikrą nenuoseklumą. Didžiausia kliūtis santykiams tarp dviejų Baltijos šalių plėtotis 1920 m. buvo sudėtinga Lietuvos tarptautinė padėtis – ypač jos atviras konfliktas su Lenkija. Nors Latvija, bandydama išsklaidyti Lietuvos įtarimus, 1921 m. vasario mėnesį viena iš pirmųjų pripažino Lietuvą de iure, tačiau Lietuvos politiniuose sluoksniuose vis dar buvo juntamas atsargus nepasitikėjimas Latvija. Politinius nesutarimus kompensavo abiejų šalių visuomeninių organizacijų ir draugijų siekiai suartėti. 1921 m. Rygoje ir Kaune įkurtos Latvijos ir Lietuvos bei Lietuvos ir Latvijos vienybės draugijos, siekdamos suartinti abi tautas, organizavo kalbos kursus ir ekskursijas į kaimynines šalis. Ypatinga siekių suartėti raiška, kuriai lygių visoje Europoje tarpukariu sunku rasti, buvo kasmetiniai Latvijos ir Lietuvos santykių suartėjimo suvažiavimai, organizuoti nuo 1924 metų. Jie prisidėjo ne tik prie kultūrinių ir mokslinių ryšių tarp dviejų tautų stiprinimo, bet ir leido išsaugoti abiejų šalių politinės sąjungos idėją. Vis dėlto šiuos siekius temdė politiniai prieštaravimai ir Lietuvos politinių emigrantų veikla Latvijoje. Po 1927 m. lapkričio mėnesį Rygoje vykusio Lietuvos politinių emigrantų kongreso, kuriame išryškėjo politiniai prieštaravimai tarp pačių emigrantų, Latvijos vyriausybė sustiprino priemones Lietuvos emigrantų politinei veiklai apriboti. Šią vyriausybės poziciją smerkė Latvijos socialdemokratai: jie tai vertino kaip Latvijos vyriausybės norą įsiteikti Lietuvai. Tačiau Latvijos vyriausybė pasirinko valstybingumo prioritetą ir paaukojo demokratijos ir žmogaus teisių idealus. Vertinant Latvijos ir Lietuvos santykius 1920 m., kaip pagrindinį šių santykių bruožą reikėtų išskirti tam tikrą dualizmą: jei visuomeninės organizacijos ir bendrijos siekė suartinti abi šalis, tai nepalankiai susiklosčiusios aplinkybės Lietuvos užsienio ir vidaus politikoje trukdė sukurti glaudžią politinę Baltijos šalių sąjungą. Šiame konkrečiame tarpvalstybinių santykių modelyje reikėtų ieškoti skirtingų požiūrių į santykius tarp Latvijos ir Lietuvos tarpukario laikotarpiu: jei tradicinių tarpvalstybinių santykių požiūriu vyriausybės lygmeniu galima sutikti su kai kurių Latvijos istorikų nuomone, kad Estija yra vienintelė Latvijos sąjungininkė, tai, vertinant visuomenės nuotaikas ir siekius, artimiausi Latvijos santykiai vis dėlto buvo siejami su Lietuva.
Latvijos ir Lietuvos santykių suartinimo suvažiavimai
Уроженцы Литвы, погибшие в 1944–1945 гг. и захороненные на территории Полоцка
During the implementation of the strategic and tactical plans of the Polotsk offensive operation in 1944 in the territory of Polotsk about 2 thousand soldiers of the Red Army, including natives of Lithuania, died of wounds. In 1945, military units were stationed in Polotsk for subsequent dispatch to the front, including the 3rd reserve rifle brigade. About 30 people from it are buried in a mass grave in the territory of a civil cemetery “Gromy”. During verification of the inscriptions on gravestones, the place of service, the date and place of death, the reasons, and also personal data – the date and place of birth were defined. During the research, the difficulty was caused by the choice of the correct spelling of personal data in order to correct the errors and write new names. The work is based on the archival data of the Central Archive of the Ministry of Defence of the Russian Federation, as well as on the history of military burial (the process of enlargement of graves), as well as the material of the Zonal State Archive in Polotsk is used.