Genocidas ir rezistencija
type: channel
description: Įkurtas 1997 m. Žurnalas publikuoja mokslinius tyrimus apie sovietų ir nacių totalitarinių režimų nusikaltimus Lietuvoje 1939–1991 m., ginkluotos bei neginkluotos rezistencijos momentus, totalitarinių režimų poveikį visuomenei.
publisher: Genocide and Resistance Research Centre of Lithuania
language: lt
publication name: Genocidas ir rezistencija
issn: 1392-3463
items: Teisė į privatumą ir asmens duomenų apsaugą Rusijoje, Lietuvoje ir Vokietijoje: nuo istorijos iki šiandienos diskursų
items: Latviai ir sovietinė sistema XX a. 8-ajame ir 9-ajame dešimtmečiais: prisitaikymo ir kolaboravimo iššūkiai
items: The Concept of Collaboration with 20th-Century Occupation Regimes in Lithuanian Public Opinion: Interpretations and Relevance
items: Kolaboravimo su XX a. okupaciniais režimais samprata Lietuvos visuomenės nuomonėje: interpretacijos ir aktualumas
items: Gyventojų žudynės Švenčionių krašte 1942 m. gegužės 19–20 d. vykdant keršto akciją už sovietinių partizanų nužudytus vokiečių pareigūnus. I dalis
items: Lietuviai nacių koncentracijos stovyklose 1941–1945 m.
items: Pirmieji sovietų kolaborantai Lietuvoje 1940-ųjų vasarą: socialinio lifto ieškotojai ar idėjiniai komunistai? (Šiaulių apskrities atvejis)
items: Genocide and resistance Nr. 59(1)
items: Genocidas ir rezistencija Nr. 58(2)
items: 1939–1940 m. NKVD specialiųjų lagerių karo belaisvių pėdsakais. Su Vilniaus kraštu susiję atrinkti skaičiai
items: KGB operatyvinių-techninių priemonių taikymas prieš antisovietinio pasipriešinimo dalyvius
items: Vytautas Gužas: asmenybė ir likimas Lietuvos partizaninio pasipriešinimo istorijoje. Partizano Vytauto Gužo veikla ir reikšmė Lietuvos partizaninio karo istorijoje
items: Liuteronų Bažnyčios narių įtraukimas į tremtinių sąrašus vykdant 1944 m. Lietuvos vokiečių tremties direktyvas
items: Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius? (II dalis)
items: Genocidas ir rezistencija Nr. 57(1)
items: Nuo susiskaldymo iki solidarumo: Latvijos pabėgėliai, Latvijos centrinė taryba ir tautinė tapatybė tremtyje po 1945 m.
items: Baltijos šalių perkeltieji asmenys Šiaurės Vokietijoje: Liubeko ir Flensburgo atvejis
items: Lietuvių tremtinių bendruomenė Vakaruose: sugrįžti į laisvą Lietuvos valstybę
items: Neginkluoto pasipriešinimo sovietmečio Vilniuje ypatybės
items: Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius?
items: Pirčiupių kaimo 1944 m. birželio 3 d. tragedija: istoriografija ir šaltiniai
items: Baudžiamoji akcija prieš kolaboravimu su sovietais įtariamus Onuškio ir Daugų valsčių gyventojus 1945 m. rugpjūčio mėnesį
items: Genocias ir rezistencija Nr. 1(1)
items: NKVD kariuomenės dokumentai Rusijos karo archyve
items: Vokiečių ir lietuvių saugumo policija (1941–1944)
items: Sovietų valdžios antibažnytinė politika (1953–1967)
items: Sovietiniai diversantai Lietuvoje (1941–1944)
items: Tragiškų įvykių sūkuryje parašytų memuarų savitumai
items: Sovietinio saugumo struktūra ir funkcijos Lietuvoje (1941–1954)
items: Fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenės veikla Lietuvoje (1944–1945)

Teisė į privatumą ir asmens duomenų apsaugą Rusijoje, Lietuvoje ir Vokietijoje: nuo istorijos iki šiandienos diskursų
type: item
description: Straipsnyje aptariami viešieji ir teisiniai diskursai, susiję su privatumo ir asmens duomenų apsaugos idėjomis ir jų suvokimu Vokietijoje, Lietuvoje ir Rusijoje. Taip pat tiriama, ar (ir jei taip, tai kaip) istorinės idėjos ir įsitikinimai apie privatumą ir asmens duomenų apsaugą vis dar formuoja požiūrį ir politiką, susijusią su asmens duomenų apsauga ir privatumu šiose trijose šalyse. Rusija, Lietuva ir Vokietija turėjo panašią istorinę gyvenimo nedemokratinėse visuomenėse patirtį. Tačiau šiandien Rusija dreifuoja į visiškai priešingą normatyvinę ir geopolitinę trajektoriją nei Lietuva ir Vokietija. Straipsnyje atskleidžiama, kaip politinių sistemų skirtumai veikia su asmens duomenų apsauga susijusias teisines darbotvarkes. Taip pat atsižvelgiama į Vokietijos ir Lietuvos panašumus ir skirtumus.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: asmens duomenų apsauga
  topic: keywords
subject: pagarba privatumui
  topic: keywords
subject: žmogaus teisės
  topic: keywords
subject: teisė
  topic: keywords
subject: istorija
  topic: keywords
subject: Lietuva
  topic: keywords
subject: Vokietija
  topic: keywords
subject: Rusija
  topic: keywords
creator: Monika Rogers
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 140
ending page: 170
doi: 10.61903/GR.2026.107

Latviai ir sovietinė sistema XX a. 8-ajame ir 9-ajame dešimtmečiais: prisitaikymo ir kolaboravimo iššūkiai
type: item
description: Straipsnyje analizuojama dabartinė tyrimų ir diskusijų apie bendradarbiavimą su sovietiniu režimu Latvijoje situacija, pasitelkiant Stanley Hoffmanno pasiūlytas kolaboravimo (angl. collaboration) ir kolaboracionizmo (angl. collaborationism) sąvokas. Straipsnyje siekta atskleisti iššūkius, susijusius su XX a. 8–9 dešimtmečiais Latvijoje vykusiu kolaboravimu, atsižvelgiant į kintančią socialinę aplinką, visuomenės prisitaikymą prie sovietinės sistemos ir besikeičiančią valdžios politiką. Kolaboracionizmas buvo vertinamas kaip besąlygiškas paklusnumas sovietinei sistemai, tuo tarpu kolaboravimas griežto prievartinės rusifikacijos režimo sąlygomis Latvijoje formavosi kaip nacionalinio identiteto išsaugojimo strategija.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: kolaboravimas
  topic: keywords
subject: kolaboracionizmas
  topic: keywords
subject: sovietinė okupacija
  topic: keywords
subject: Latvijos valstybingumas
  topic: keywords
creator: Daina Bleiere
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 127
ending page: 139
doi: 10.61903/GR.2026.106

The Concept of Collaboration with 20th-Century Occupation Regimes in Lithuanian Public Opinion: Interpretations and Relevance
type: item
description: Drawing on data from a nationally representative quantitative survey of the adult population, the article examines the prevailing concept of collaboration in public opinion and the relevance of collaboration-related issues for various groups in society. Both the general concept and the criteria for evaluating specific cases of ‘collaboration’ with the Soviet and Nazi regimes are discussed, along with assessments of the forms of (non-)memorialisation of collaboration. The dominant concept of collaboration prevailing in public opinion is relatively clear, and the boundaries of its core criteria (such as links to repression or the repressive apparatus, and work in political-administrative institutions that had real decision-making power) are strict and unambiguous. Greater ambiguity emerges when assessing specific cases of ‘collaboration’, work in lower-level positions with less power, spreading the ideologies of the occupation regimes, and so on. The article also examines the assessment of certain controversial cases of ‘collaboration’ in public discourse.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: collaboration
  topic: keywords
subject: quantitative research
  topic: keywords
subject: public opinion
  topic: keywords
creator: Irena Šutinienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 100
ending page: 126
doi: 10.61903/GR.2026.105

Kolaboravimo su XX a. okupaciniais režimais samprata Lietuvos visuomenės nuomonėje: interpretacijos ir aktualumas
type: item
description: Straipsnyje, remiantis suaugusių šalies gyventojų reprezentatyvaus kiekybinio tyrimo duomenimis, aptariama visuomenės nuomonėje vyraujanti kolaboravimo samprata ir kolaboravimo problemų aktualumas įvairioms visuomenės grupėms. Be to, aptariama tiek bendra samprata, tiek kai kurių konkrečių „kolaboravimo“ su sovietiniu ir nacistiniu režimu atvejų vertinimo kriterijai, taip pat kolaboravimo atminimo (ne)įamžinimo būdų vertinimai. Visuomenės nuomonėje vyraujanti bendra kolaboravimo samprata yra gana aiški ir pagrindinių jos kriterijų (tokių kaip sąsajos su represijomis ir represinėmis struktūromis bei darbas realią sprendimų galią turėjusiose politinėse-administracinėse institucijose) ribos yra griežtos ir vienareikšmės. Daugiau nevienareikšmiškumo yra vertinant konkrečius „kolaboravimo“ atvejus, darbą mažiau galios turėjusiose pozicijose, skleidžiant okupacinių režimų ideologijas ir kt. Straipsnyje aptariami ir kai kurių viešajame diskurse prieštaringai vertinamų „kolaboravimo“ atvejų vertinimai visuomenės nuomonėje.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: kolaboravimas
  topic: keywords
subject: kiekybinis tyrimas
  topic: keywords
subject: kolaboravimo interpretacijos visuomenės nuomonėje
  topic: keywords
creator: Irena Šutinienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 74
ending page: 98
doi: 10.61903/GR.2026.104

Gyventojų žudynės Švenčionių krašte 1942 m. gegužės 19–20 d. vykdant keršto akciją už sovietinių partizanų nužudytus vokiečių pareigūnus. I dalis
type: item
description: Straipsnyje siekiama nušviesti 1942 m. gegužės 19–20 d. įvykius Lietuvos generalinėje srityje (tuometinėse Švenčionių ir Svyrių apskrityse): sovietinių partizanų įvykdytą provokacinę akciją – vokiečių pareigūnų nužudymą – ir atsakomąją „keršto akciją“ – civilių gyventojų masines žudynes. Šios žudynės buvo skaudus lietuvių ir lenkų tautinius santykius komplikavęs įvykis, nes „keršto akcijos“ aukos buvo daugiausia lenkai, o ją vykdant dalyvavo lietuvių policija ir lietuviškosios savivaldos administracijos pareigūnai. Lietuvos istoriografijoje žudynės beveik nėra detaliau tyrinėtos ir nėra žinomos Lietuvos visuomenei. Žudynių istoriją daugiausia tyrinėjo lenkų autoriai, tačiau jų pateiktas istorijos naratyvas yra politizuotas, jame nemažai propagandinių teiginių, įvairių spekuliacijų. Šiame straipsnyje nušviečiami kai kurie žudynių istorijos diskusiniai klausimai ar jų aspektai: koks buvo realus žudynių mastas (aukų skaičius), kur vyko žudynės (jų vietos), kas buvo svarbiausi žudynių vykdytojai, kokiais principais (kriterijais) vadovautasi vykdant aukų atranką „keršto akcijai“, kas tapo žudynių aukomis ir kt. Žlungant (sužlugus) „žaibo karo“ planams, „keršto akcija“ vykdyta siekiant atgrasyti gyventojus nuo pasipriešinimo, įbauginti juos, sukelti jiems psichologinį šoką. Be to, straipsnyje keliama versija, kad tiek aukų, kiek buvo paskelbta vokiečių okupacinės valdžios ir ypač lenkiškuose šaltiniuose, realiai nebuvo. Žudynių aukų skaičius buvo didinamas (išpučiamas) ir panaudojamas propagandos tikslams.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: nacių Vokietijos okupacija
  topic: keywords
subject: Švenčionių kraštas
  topic: keywords
subject: civilių gyventojų žudynės
  topic: keywords
subject: nacių okupacinio režimo „keršto akcijos“
  topic: keywords
subject: sovietiniai partizanai
  topic: keywords
subject: lietuvių ir lenkų tautiniai santykiai
  topic: keywords
creator: Rimantas Zizas
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 47
ending page: 73
doi: 10.61903/GR.2026.103

Lietuviai nacių koncentracijos stovyklose 1941–1945 m.
type: item
description: Straipsnyje naudojant kritinės analizės metodiką nagrinėjama lietuvių kalinimo nacių stovyklose 1941–1945 m. tema bei susisteminami nacių stovyklų istoriniai bruožai. 1943–1944 m. lietuviai dažniausiai buvo kalinami kaip politiniai kaliniai, tačiau buvo ir tokių, kurie stovyklose atsidūrė dėl kriminalinės (nelegalaus veikimo, rekvizicijų žlugdymo) ar asocialios (alkoholizmo, prostitucijos, bedarbystės) veiklos. Politiniai kaliniai dažniausiai buvo kalinami Štuthofe, o kitose stovyklose buvo daugiau kalinių, kalinamų dėl kriminalinės ar asocialios veiklos, kaip kad Ravensbriuko stovykloje, kur lietuvės moterys buvo kalinamos dėl asocialios veiklos. Lietuvių kalinių skaičius nacių stovyklose siekė 200–300, išskyrus Maidaneką (1 000), Štuthofą (1 200) ir Flosenburgą (2 500), o mirtingumas – ne mažiau kaip 90 proc., be to, nežinomas mirusiųjų skaičius „mirties žygių“ metu. 1933–1945 m. nacių koncentracijos stovyklų sistemoje atsirado svarbių pokyčių, tiesiogiai siejamų su nacių uždaviniais ir politika. Lietuviai su šia sistema susidūrė tuomet, kai jos vidaus tvarkos struktūros jau buvo suformuotos, tačiau stovyklų sistemos plėtra buvo itin sparti, mirtingumas siekė aukščiausią lygį, o pačios stovyklos tapo pagrindiniais nacių priverstinio darbo sistemos ir naikinimo darbu taškais.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Lietuva
  topic: keywords
subject: nacistinė okupacija
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: koncentracijos stovyklos
  topic: keywords
creator: Dominykas Rudokas
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 26
ending page: 46
doi: 10.61903/GR.2026.102

Pirmieji sovietų kolaborantai Lietuvoje 1940-ųjų vasarą: socialinio lifto ieškotojai ar idėjiniai komunistai? (Šiaulių apskrities atvejis)
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjamas vienas kolaboravimo su sovietais Lietuvoje problematikos aspektų – bendradarbiavimas su režimu pirmaisiais okupacijos mėnesiais. Naudojantis prozopografiniu metodu, nagrinėjama politinė grupė – asmenys, 1940-ųjų vasarą įstoję į komunistų partiją Šiaulių apskrityje. Aiškinamasi šių žmonių motyvacija, socialinė kilmė, profesinė veikla, politinis angažuotumas ir pan. Remiantis tyrimo rezultatais, siekiama suformuluoti kolektyvinę pirmųjų kolaborantų biografiją. Siekta atsakyti į klausimą: ar jie buvo idėjiniai komunistai ar socialinio lifto ieškotojai? Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vienareikšmiškai atsakyti į šį klausimą negalima. Atlikta analizė suteikia pagrindo teigti, kad 1940-ųjų vasarą stoti į komunistų gretas žmones skatino S. Hoffmanno suformuotų „tarnautojiško“ ir „ideologinio“ kolaboracinizmų priežasčių samplaika: dalies visuomenės sąmoningas tarnavimas priešui siekiant asmeninės naudos kartu su sąmoningu užsienio jėgos rėmimu, vertinant ją kaip pageidaujamų vidaus pokyčių katalizatorių. Tačiau norint paneigti ar patvirtinti šią įžvalgą reikia atlikti platesnio regiono nagrinėtos politinės grupės tyrimus. Išsiaiškinta, kad didžiąją tiriamosios imties dalį sudarė brandūs, šeimas sukūrę žmonės. Tai suponuoja išvadą, kad sprendimas tapti kolaborantu nebuvo jaunatviško energingumo ar idealizmo išdava, o apsisprendimas, nulemtas savanaudiškų tikslų: pasinaudojus atsiradusiomis galimybėmis, sukurti gerovę sau ir šeimai. Būtina atkreipti dėmesį ir į tai, kad asmeninės gerovės siekis buvo glaudžiai susijęs su oficialiai sovietų deklaruota „liaudies gerovės“ siekio idėja. Tyrimas suformavo tokį kolektyvinį asmenų, įstojusių į LKP 1940-ųjų vasarą Šiaulių apskrityje, portretą: trisdešimtmetis susituokęs lietuvis, kilęs iš vargingiausių visuomenės sluoksnių, gyvenęs mieste ar miestelyje, turėjęs pradinį išsilavinimą, vertęsis samdomu fiziniu darbu, iki 1940 m. neturėjęs saitų su komunistų partija, pirmaisiais sovietų okupacijos mėnesiais įsitrauk…
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: kolaborantai
  topic: keywords
subject: kolaboracionistai
  topic: keywords
subject: Lietuvos komunistų partija
  topic: keywords
subject: prozopografija
  topic: keywords
subject: kolektyvinė biografija
  topic: keywords
creator: Andrius Tumavičius
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 8
ending page: 25
doi: 10.61903/GR.2026.101

Genocide and resistance Nr. 59(1)
type: item
description: Full Issue
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Andrius Tumavičius
creator: Dominykas Rudokas
creator: Rimantas Zizas
creator: Irena Šutinienė
creator: Daina Bleiere
creator: Monika Rogers
rights: Autorių teisės (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-07-01
publication date: 2026-07-01
starting page: 1
ending page: 196
doi: 10.61903/GR.2026.100

Genocidas ir rezistencija Nr. 58(2)
type: item
description: Pilnas leidinys
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Аrūnas Vyšniauskas
creator: Darius Petkūnas
creator: Ramona Staveckaitė-Notari
creator: Kristina Burinskaitė
creator: Ewa Kowalska
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 1
ending page: 178
doi: 10.61903/GR.2025.200

1939–1940 m. NKVD specialiųjų lagerių karo belaisvių pėdsakais. Su Vilniaus kraštu susiję atrinkti skaičiai
type: item
description: NKVD įvykdytas Lenkijos pasienio sargybinių nužudymas, remiantis 1940 m. kovo 5 d. Sovietų Sąjungos komunistų partijos (SSKP) Centro komiteto (CK) politbiuro sprendimu, vis dar išlieka atvira, paslapčių kupina tema. Nors nuo nusikaltimo praėjo 85 metai, dauguma dokumentų dar nėra perduota Lenkijos pusei. Visų pirma nėra archyvų, kurie leistų nustatyti visų nužudytųjų vardus ir pavardes, visų aukų palaidojimo vietas. Iki šiol taip pat nėra nustatytos visų sulaikytųjų, išsiųstų tyrimui iš NKVD lagerių Kozelske, Starobilske ir Ostaškove, iš kurių jie negrįžo, ir tų, kurių gyvybės buvo išsaugotos, pavardės. Visose šiose grupėse buvo įvairių tautybių, religijų ir profesijų žmonių. Sovietų dokumentuose yra daug netikslumų, susijusių su įvairiuose gyventojų surašymuose nurodytais lietuvių tautybės žmonėmis. Nepaisant praėjusio laiko, galime kalbėti tik apie kai kurių iš jų, kurie buvo įtraukti į lagerio statistinių duomenų registrą ir išgyvenusiųjų sąrašus, pėdsakus. Reikia prisiminti, kad svarbu nustatyti sovietinės valdžios politikos aukų skaičių. Tačiau svarbiausia yra tai, kas buvo patirta, Antrosios Lenkijos Respublikos piliečių, nužudytų pažeidžiant visas tarptautinės teisės normas, ir tų nedaugelio, išsaugojusių gyvybę ir iki savo gyvenimo pabaigos likusių saugumo tarnybų priežiūroje, likimas.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: Katynė
  topic: keywords
subject: Katynės žudynės
  topic: keywords
subject: aukos
  topic: keywords
subject: Vilniaus kraštas
  topic: keywords
creator: Ewa Kowalska
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 122
ending page: 144
doi: 10.61903/GR.2025.205

KGB operatyvinių-techninių priemonių taikymas prieš antisovietinio pasipriešinimo dalyvius
type: item
description: KGB naudojo įvairias slaptas priemones, kurių svarbiausias tikslas buvo operatyvinės informacijos rinkimas. Nors agentai buvo svarbiausia KGB priemonė, tačiau tam tikrais atvejais slaptos techninės priemonės buvo efektyvesnės renkant informaciją. Tokių priemonių taikymas buvo griežtai reglamentuotas ir jas pasitelkti galėdavo tik išnaudojusieji kitas priemones. Operatyvinės-techninės priemonės, kaip ir agentai, buvo naudojamos kitomis represijoms vykdyti (rinkti informaciją baudžiamajai bylai, profilaktikai), tad jos buvo svarbios represinės politikos dalys. Nors jos daugiau buvo taikomos kontroliuojant užsieniečių judėjimą Lietuvoje, bet buvo svarbios ir kovojant prieš lietuvių antisovietinio pasipriešinimo dalyvius. KGB dokumentuose užfiksuoti pavyzdžiai atskleidžia, kad šių priemonių tikslas – ne tik išaiškinti antisovietinės veiklos dalyvius, bet ir atskleisti su ja susijusius asmenis, ir taip iš pagrindų sunaikinti grupelės veiklą bei surinkti medžiagą baudžiamajai bylai. Tai pavykdavo retai, tačiau Lietuvos Katalikų Bažnyčios kronikos sklaidos kelias Lietuvoje ir Vakaruose rodo, kad KGB bent jau šiuo atveju liko daugiau stebėtojas, nors ir buvo padaryta žala atskiriems asmenims.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: KGB
  topic: keywords
subject: antisovietinis pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: techninės priemonės
  topic: keywords
subject: savilaida
  topic: keywords
creator: Kristina Burinskaitė
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 98
ending page: 120
doi: 10.61903/GR.2025.204

Vytautas Gužas: asmenybė ir likimas Lietuvos partizaninio pasipriešinimo istorijoje. Partizano Vytauto Gužo veikla ir reikšmė Lietuvos partizaninio karo istorijoje
type: item
description: Straipsnyje nuosekliai analizuojama Vytauto Gužo-Kardo, vieno iš Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos (toliau – LLKS) 1949 m. vasario 16-osios Deklaracijos signatarų, biografija. Remiantis archyviniais dokumentais ir partizanų prisiminimais, rekonstruojama V. Gužo-Kardo gyvenimo ir veiklos trajektorija nuo tarpukario Lietuvos iki partizaninio pasipriešinimo kulminacijos. Straipsnyje siekiama ne tik išdėstyti signataro biografijos faktus, bet ir atskleisti nepriklausomos Lietuvos socialinį bei kultūrinį kontekstą, kuriame formavosi V. Gužo pasaulėžiūra, politinės nuostatos, turėjusios įtakos signataro vertybiniams pasirinkimams sovietų ir nacių okupacijų akivaizdoje. V. Gužas-Kardas vaizduojamas kaip tarpukario Lietuvos patriotinės kartos atstovas.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: signatarai
  topic: keywords
subject: partizanų karas
  topic: keywords
subject: LLKS
  topic: keywords
creator: Ramona Staveckaitė-Notari
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 70
ending page: 97
doi: 10.61903/GR.2025.203

Liuteronų Bažnyčios narių įtraukimas į tremtinių sąrašus vykdant 1944 m. Lietuvos vokiečių tremties direktyvas
type: item
description: Straipsnyje aptariama pirmoji pokario metų tremtis, kurios aukomis tapo Lietuvos vokiečiai ir dalis lietuvių tautybės evangelikų liuteronų tikybos žmonių. 1944 m. NKVD-NKGB direktyvos skelbė, kad iš sovietų Lietuvos turi būti ištremti visi krašte likę vokiečiai, ir nurodė, kaip reikia juos identifikuoti. Kai kurių valsčių vykdomųjų komitetų pareigūnai nesivargino kruopščia šios tautybės asmenų paieška. Vokiečiais jie įvardijo sporadiškai surašinėdami jų administracinėse vietovėse gyvenusias lietuvių liuteronų šeimas. Tokias vykdomųjų komitetų pažymas nekvestionuodami patvirtino vietos ir apskričių NKVDNKGB organai. Šie žmonės buvo represuoti tik todėl, kad išpažino liuteronų tikėjimą.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Lietuvos vokiečių tremtis
  topic: keywords
subject: Liuteronų Bažnyčia
  topic: keywords
subject: Tadžikija
  topic: keywords
creator: Darius Petkūnas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 47
ending page: 69
doi: 10.61903/GR.2025.202

Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius? (II dalis)
type: item
description: Tęsiant žurnalo „Genocidas ir rezistencija“ Nr. 57 publikuotoje pirmoje straipsnio dalyje pradėtą tyrimą, šioje antroje dalyje dėmesys sutelkiamas į Didžiosios Britanijos „Stop Hitler“ politikos pradžią 1939 m. kovo mėnesio antroje pusėje, akcentuojant pastangas plėsti tarptautinę antihitlerinę koaliciją. Atskleidžiama, kad Hitlerio ikikarinio sustabdymo Europoje koalicijos formavimo pagreitėjimas sinchroniškai sutapo su kelias dienas 1939 m. kovo mėnesio paskutinę dekadą (ypač kovo 20–26 d. savaitę) pasaulio dėmesį prikausčiusia situacija dėl Klaipėdos krašto, ir tai, pasak tuometinės spaudos publikacijų anglų kalba, buvo tarpusavyje susiję. Išryškinama ypatinga Lenkijos pozicija dėl dalyvavimo „Stop Hitler“ koalicijoje, susiejant tai su nervinga Varšuvos reakcija į Klaipėdos krašto atplėšimą nuo Lietuvos. Tuometinei vokiečių propagandai, kaip rodo Vakarų angliškai kalbančių šalių spaudos analizė, nepavyko įtikinti užsienio šalių opinijos apie neva savanorišką Lietuvos vyriausybės sprendimą atiduoti Klaipėdos kraštą, esą pati Lietuva nutarė atsikratyti jai bereikalingo teritorinio balasto ir pan., tarsi tai būtų įvykę be Vokietijos grasinimų panaudoti jėgą prieš mažą kaimyninę šalį. Straipsnyje taip pat pateikiama faktinė medžiaga, atspindinti JAV Baltųjų rūmų poziciją nepripažinti Klaipėdos krašto absorbavimo į Vokietijos Reichą teisėtumo. Pažymima, kad jau 1939 m. kovo mėnesio pabaigoje Amerikos žiniasklaidoje atsirado įžvalgių analitinių vertinimų ir prognozuota, jog Čekoslovakijos destrukcija ir Klaipėdos krašto prijungimas prie Vokietijos yra tik preliudija į tolesnę Hitlerio ekspansiją Rytų kryptimi ir būsimą susidūrimą su Vakarų demokratijomis. Būtent taip ir atsitiko, ir tai lėmė Antrojo pasaulinio karo pradžią. Išskiriamos kai kurios tolesniam tyrimui aktualios problemos, susijusios su Molotovo–Ribentropo pakto geneze bei kitomis Antrojo pasaulinio karo ištakomis.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Klaipėdos kraštas
  topic: keywords
subject: Antrojo pasaulinio karo genezė
  topic: keywords
subject: Baltijos šalys
  topic: keywords
subject: Vokietija
  topic: keywords
subject: Lenkija
  topic: keywords
subject: SSRS
  topic: keywords
subject: Didžioji Britanija
  topic: keywords
subject: JAV
  topic: keywords
subject: „Stop Hitler“
  topic: keywords
subject: antihitlerinė koalicija
  topic: keywords
subject: 1939
  topic: keywords
creator: Аrūnas Vyšniauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-10
publication date: 2025-12-10
starting page: 8
ending page: 46
doi: 10.61903/GR.2025.201

Genocidas ir rezistencija Nr. 57(1)
type: item
description: Pilnas leidinys
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Andrius Tumavičius
creator: Rimantas Zizas
creator: Arūnas Vyšniauskas
creator: Valdemaras Klumbys
creator: Juozas Banionis
creator: Christian Pletzing
creator: Pēteris Kalniņš
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 1
ending page: 220
doi: 10.61903/GR.2025.100

Nuo susiskaldymo iki solidarumo: Latvijos pabėgėliai, Latvijos centrinė taryba ir tautinė tapatybė tremtyje po 1945 m.
type: item
description: Baltijos šalių tremtinių bendruomenių solidarumas po Antrojo pasaulinio karo nebuvo savaiminė bendros tautinės tapatybės pasekmė, bet atsirado dėl istorinių traumų ir tremties aplinkybių. Sovietų režimo sunaikinta pilietinė visuomenė ir įtampa dėl tremties skatino latvių, lietuvių ir estų vienybę, nepaisant vidinių susiskaldymų. Ypač gilų susiskaldymą teko įveikti latviams. Latvių tautinė savimonė, išaugusi iš susiskaldžiusios regioninės ir kultūrinės praeities, susiformavo vėliau nei lietuvių. Politinius nesutarimus nepriklausomybės laikotarpiu po 1918 m. stiprino dėl kolaboravimo ir pasipriešinimo karo metu iškilę klausimai. 1944 m. sovietų reokupacija paskatino masinius bėgimus, o pabėgėliai iš Latvijos ir Estijos buvo perkeliami jūra per vokiečių surengtą evakuaciją. Pokario perkeltųjų asmenų (DP) stovyklose Baltijos šalių pabėgėliai prašė Vakarus apsaugoti nuo sovietų repatriacijos, taip sustiprindami etninį solidarumą. Latvijos tremtiniai steigė savivaldos institucijas, mokyklas ir kultūrines organizacijas, skatindami stipresnį nei iki tol solidarumo jausmą tremtyje. Nepaisant stiprėjančios vienybės, karo metu politiniai nesutarimai išliko. Kaip pavyzdys pateikiama 1943 m. įkurta Latvijos centrinė taryba (LCP), siekusi atkurti nepriklausomybę, kurią naciai slopino, o su vokiečių okupantais bendradarbiavę Latvijos pareigūnai tvirtino, esą jie veikia „tautos labui“. Šie ginčai persikėlė į tremtį, sukeldami aršias diskusijas dėl lojalumo ir teisėtumo. Tačiau ilgainiui nuolatinės sovietų okupacijos realybė paskatino buvusius ideologinius priešininkus pirmenybę teikti vieningam frontui, o ne praeities konfliktams. Šis selektyvios istorinės atminties procesas buvo labai svarbus formuojant darnią latvių tremtinių tapatybę.
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: latviai
  topic: keywords
subject: Baltija
  topic: keywords
subject: tremtis
  topic: keywords
subject: okupacija
  topic: keywords
subject: pasipriešinimas
  topic: keywords
creator: Pēteris Kalniņš
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 164
ending page: 180
doi: 10.61903/GR.2025.107

Baltijos šalių perkeltieji asmenys Šiaurės Vokietijoje: Liubeko ir Flensburgo atvejis
type: item
description: Vokietijoje perkeltųjų asmenų – dipukų (DP) istorija plačiai tyrinėjama nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio, daugiausia dėmesio skiriant žydų, lenkų ir sovietų perkeltiesiems asmenims. Tačiau unikaliai Baltijos šalių – estų, latvių ir lietuvių – patirčiai Vokietijoje skiriama nedaug dėmesio. Šiame straipsnyje, remiantis vietos archyviniais šaltiniais ir Latvijos perkeltųjų asmenų stovyklų laikraščiais, nagrinėjama Baltijos šalių perkeltųjų asmenų istorija Šiaurės Vokietijoje, ypač Liubeko ir Flensburgo miestuose. Kadangi Liubekas buvo pasienyje tarp britų ir sovietų okupacinių zonų, jis tapo pagrindiniu pabėgėlių centru. Iki 1945 m. pabaigos mieste gyveno apie 11 tūkst. 580 Baltijos šalių pabėgėlių – didelė dalis iš 53 tūkst. 800 Baltijos šalių perkeltųjų asmenų britų okupacinėje zonoje. Daugelis Baltijos šalių DP iš pradžių buvo apgyvendinti privačiuose būstuose, bet vėliau perkelti į DP stovyklas. Flensburge gyveno kiek mažiau, bet gana gausiai Baltijos šalių perkeltųjų asmenų. Čia 1945 m. buvo užregistruoti 1 254 latviai, 928 estai ir 784 lietuviai. Gyvenimo sąlygos DP stovyklose buvo labai įvairios. Kai kuriose stovyklose buvo tinkama gyvenamoji vieta, o kitos buvo perpildytos ir jose trūko elementarių sanitarinių sąlygų. Ilgainiui valdžios institucijos bandė stovyklas suskirtstyti pagal tautybę. Daugelis Baltijos šalių DP įsitraukė į kultūrinę ir švietėjišką veiklą, kūrė savo mokyklas, laikraščius ir institucijas. Baltijos šalių perkeltieji asmenys dėl kultūrinių panašumų apskritai buvo vertinami palankiau nei kitos DP grupės, pavyzdžiui, lenkų ar sovietų DP. Tačiau kilo įtampa dėl apgyvendinimo vietų trūkumo ir priverstinio vokiečių turto konfiskavimo perkeltųjų asmenų apgyvendinimui. Baltijos šalių perkeltieji asmenys Liubeke dalyvavo aktyvioje kultūrinėje veikloje, įskaitant teatro spektaklius, chorus ir sporto renginius. DP laikraščiai atliko svarbų vaidmenį palaikant nacionalinį identitetą ir bendravimą. 1950 m. perkeltųjų asmenų stovyklas perdavus Vokietijos admi…
subject: Straipsniai anglų kalba
  topic: section
subject: perkeltieji asmenys
  topic: keywords
subject: Šiaurės Vokietija
  topic: keywords
subject: apgyvendinimas
  topic: keywords
subject: kultūra
  topic: keywords
subject: organizacijos
  topic: keywords
subject: laikraščiai
  topic: keywords
subject: Baltijos šalių ir Vokietijos santykiai
  topic: keywords
creator: Christian Pletzing
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 144
ending page: 163
doi: 10.61903/GR.2025.106

Lietuvių tremtinių bendruomenė Vakaruose: sugrįžti į laisvą Lietuvos valstybę
type: item
description: Antrojo pasaulinio karo sumaištis, sovietinės ir nacių okupacijos stipriai paveikė ir išblaškė lietuvių tautą. Antrojo pasaulinio karo Rytų frontui artėjant prie Baltijos kraštų, Lietuvą palikti ryžosi per šešiasdešimt tūkstančių tėvynainių, kurie traukėsi laikinai, manydami sulaukti greit sugrąžintos Tėvynės laisvės. Jie buvo ne paprasti karo pabėgėliai, bet tapo politiniais tremtiniais, ilgainiui įvardintais „dipukai“. Šiame straipsnyje išryškinamas lietuvių – karo pabėgėlių, prisiglaudusių DP stovyklose, telkimasis į vieningą organizaciją – Lietuvių tremtinių bendruomenę (LTB). Kartu atskleidžiamos mūsų tautiečių politinės aspiracijos, pasireiškusios per pasiaukojimą saugoti lietuvišką tapatybę, palaikyti tautinį solidarumą ir rengtis laisvos, nepriklausomos Lietuvos gyvenimui.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: karo pabėgėliai
  topic: keywords
subject: DP lietuviai
  topic: keywords
subject: dipukai
  topic: keywords
subject: skryningas
  topic: keywords
subject: LTB
  topic: keywords
subject: Lietuvių charta
  topic: keywords
creator: Juozas Banionis
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 113
ending page: 142
doi: 10.61903/GR.2025.105

Neginkluoto pasipriešinimo sovietmečio Vilniuje ypatybės
type: item
description: Šiame straipsnyje analizuojamos neginkluoto pasipriešinimo Vilniuje ypatybės, aiškinamasi, kuo jis išsiskiria visos Lietuvos kontekste, ieškoma tokio skirtumo priežasčių bei pasekmių. Didžiausias dėmesys skiriamas 6-ajam ir 8-ajam dešimtmečiams, kai pasipriešinimo veikla matoma ryškiausiai. Daroma prielaida, kad „sostinės oras“ – specifinė valstybės politika sostinėje – skatino gyventojus labiau prisitaikyti, ieškoti nuosaikesnių kelių savo tikslams pasiekti. Ryški didesnė Rusijos disidentų idėjų įtaka pasipriešinimui Vilniuje, paveikusi ir priešinimosi veiklos būdus: Lietuvos pogrindinėje veikloje – Vilniuje išsiskiria atviro disidentinio pasipriešinimo tendencijos. Taip pat Vilniaus pasipriešinime buvo svarbios su religiniais pasipriešinimo tinklais menkai susijusios grupės.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: sovietmetis
  topic: keywords
subject: pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: disidentai
  topic: keywords
subject: pogrindis
  topic: keywords
creator: Valdemaras Klumbys
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 89
ending page: 112
doi: 10.61903/GR.2025.104

Klaipėdos krašto atplėšimas nuo Lietuvos 1939 metais – Antrojo pasaulinio karo katalizatorius?
type: item
description: Nagrinėdami Antrojo pasaulinio karo ištakas ir genezę, istorikai kompleksinėje įvykių sekoje neretai mini 1939 m. kovo mėnesį įvykdytą Klaipėdos krašto atplėšimo nuo Lietuvos ir prijungimo prie Vokietijos faktą, per daug prie jo neapsistodami, daugiau dėmesio skirdami 1938 m. Austrijos „anšliusui“, 1938 m. Miuncheno konferencijai ir Čekoslovakijos destrukcijai su jos lemtingais akordais 1939 m. kovo viduryje. Klaipėdos atvejis vis dėlto ypač vertas dėmesio, nes jis reiškė paskutinę Vokietijos reicho teritorinę ekspansiją prieš karą, įvyko be tiesioginės karinės konfrontacijos, kadangi Lietuva nusileido ultimatumui iš Berlyno. Vokietijos invazija į Lenkiją 1939 m. rugsėjo 1 d., virtusi pasauliniu karu, nustelbė Klaipėdos krašto prijungimo prie Reicho 1939 m. kovo 22–23 d. neeilinę reikšmę lemtingų prieškarinių įvykių grandinėje. Joje užsienio istorikai daug dėmesio skiria aštrėjusiai Vokietijos-Lenkijos santykių įtampai dėl vokiečių kelto Dancigo ir eksteritorinio koridoriaus į Rytprūsius reikalavimų, taip pat Vokietijos ir Sovietų Sąjungos politiniam suartėjimui, vedusiam į vadinamąjį Molotovo-Ribentropo paktą ir t. t. Šio straipsnio pavadinime vartodami terminą „katalizatorius“, o pačiame straipsnyje argumentuodami šio rezonansinio žodžio panaudojimą perkeltine prasme, siekiame pabrėžti nepaprastą Klaipėdos (Mėmelio) klausimo tarptautinę reikšmę tolesniam įvykių eigos greitėjimui. Tai turėjo toli siekiančių pasekmių platesnei to meto tarptautinei erdvei. 1939 m. Vakarų demokratinių šalių žiniasklaidos ir kitų istorinių šaltinių nagrinėjimas atskleidžia, kad nacionalsocialistinės (toliau – NS) Vokietijos griežtas Klaipėdos krašto problemos sprendimas ultimatumu ir grasinimas panaudoti invazijai gilyn į Lietuvą karines pajėgas prieš mažą kaimyninę šalį paspartino kitų Europos valstybių pasirengimą neišvengiamiems ginkluotiems konfliktams. Tai įgijo svarbų vaidmenį formuojant visos geopolitinės erdvės tarp Vokietijos ir SSRS likimą. Galiausiai tai prisidėjo prie vėles…
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Klaipėdos kraštas
  topic: keywords
subject: Antrojo pasaulinio karo genezė
  topic: keywords
subject: Baltijos šalys
  topic: keywords
subject: Vokietija
  topic: keywords
subject: Lenkija
  topic: keywords
subject: SSRS
  topic: keywords
subject: Didžioji Britanija
  topic: keywords
subject: 1939
  topic: keywords
creator: Arūnas Vyšniauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 61
ending page: 88
doi: 10.61903/GR.2025.103

Pirčiupių kaimo 1944 m. birželio 3 d. tragedija: istoriografija ir šaltiniai
type: item
description: Straipsnyje keliamas tikslas apžvelgti ir įvertinti 1944 m. birželio 3 d. vokiečių baudėjų įvykdytos itin žiaurios masinės teroro akcijos Lietuvoje Pirčiupių (Naujųjų Pirčiupių) sudeginimo, masinio žmonių žudynių istoriografiją ir šaltinius. Siekiama išsiaiškinti jos priešistorę (istorinį kontekstą), priežastis, vyksmą, pasekmes. Taip pat – kaip kaimo egzekucijos istorija buvo politizuojama, panaudojama propagandos tikslams: sovietinėje istoriografijoje stengtasi įrodyti, kad egzekucijoje dalyvavo „buržuaziniai nacionalistai“. Išeivijos autoriai teigia, esą sovietų partizanai buvo Pirčiupių naikinimo bendrininkai, išprovokavę vokiečius keršto akcijai. Propaganda įvykdytą nusikaltimą lygino su sovietų represinių struktūrų įvykdytomis masinių represijų akcijomis Lietuvoje vokiečių ir sovietų okupacijų metais. Aiškinama, kokius faktus sovietinėje istoriografijoje stengtasi nutylėti, kokių netikslumų pasitaiko visose istoriografijose. Pateikiami archyvinių šaltinių duomenys, iki šiol likę istorinių tyrinėjimų apie Pirčiupius nuošalyje. Apžvelgiami svarbiausi žinomi N. Pirčiupių kaimo sunaikinimo istorijos šaltiniai, kai kurių jų atsiradimo istorija.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: Pirčiupiai
  topic: keywords
subject: sovietų partizanai Lietuvoje
  topic: keywords
subject: totalitarinių režimų nusikaltimai Antrajame pasauliniame kare
  topic: keywords
creator: Rimantas Zizas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 26
ending page: 60
doi: 10.61903/GR.2025.102

Baudžiamoji akcija prieš kolaboravimu su sovietais įtariamus Onuškio ir Daugų valsčių gyventojus 1945 m. rugpjūčio mėnesį
type: item
description: Šiame straipsnyje nagrinėta baudžiamoji operacija, kurios metu partizanai sušaudė kelias dešimtis žmonių, įtartų kolaboravimu su sovietais. Straipsniu siekta išsiaiškinti, ar ši operacija buvo organizuotas ir tikslingas kolaborantų baudimas, siekiant trikdyti sovietizacijos procesus, ar nepagrįstas teroristinis išpuolis, inspiruotas keršto ir desperacijos. Straipsnyje išnagrinėtas pasirengimas baudžiamajai operacijai ir identifikuoti kai kurie jos dalyviai, išanalizuotas išpuolio vykdymas bei nustatytos jo aukos. Atlikus tyrimą operacija vertintina kaip to meto sąlygas atitinkantis išpuolis: partizanai atliko atsakomąjį veiksmą, kurio tikslas – parodyti režimui savo jėgą. Viena vertus, operacija buvo suplanuota: surinkti duomenys apie pasmerktuosius, numatytas veiksmų planas ir pan. Kita vertus, ji buvo spontaniškas kelių vadų sprendimas, daugiau lemtas emocijų, o ne apgalvotų taktinių tikslų. Partizanai smogė labiausiai pažeidžiamiems gyventojams: žemiausios administracinės grandies atstovams, režimo šalininkų šeimų nariams arba valstiečiams. Per išpuolį nenukentėjo nei vienas valsčiaus administracijos pareigūnas ar asmuo, prisidėjęs prie 1945 m. liepos mėn. trėmimų.
subject: Straipsniai lietuvių kalba
  topic: section
subject: baudžiamoji operacija
  topic: keywords
subject: partizanai
  topic: keywords
subject: stribai
  topic: keywords
subject: kolaborantai
  topic: keywords
creator: Andrius Tumavičius
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-07-03
publication date: 2025-07-03
starting page: 8
ending page: 25
doi: 10.61903/GR.2025.101

Genocias ir rezistencija Nr. 1(1)
type: item
description: Pilnas leidinys (nuskenuota popierinė versija)
subject: Pilnas leidinys
  topic: section
creator: Mindaugas Pocius
creator: Juozas Starkauskas
creator: Inga Petravičiūtė
creator: Vidmantas Tūtlis
creator: Audronė Janavičienė
creator: Arūnas Streikus
creator: Arūnas Bubnys
creator: Arvydas Anušauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 1
ending page: 192
doi: 10.61903/GR.1997.100

NKVD kariuomenės dokumentai Rusijos karo archyve
type: item
description: Istorikai, tyrinėjantys ginkluotą kovą su sovietiniais okupantais 1944-1953 m., nuolat susiduria su okupacinių karinių struktūrų identifikavimo problemomis. Vykdę ginkluotojo pasipriešinimo karinio slopinimo užduotis NKVD kariuomenės pulkai kartais labai trumpai užsibūdavo Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Vakarų Ukrainoje ar Vakarų Gudijoje. Jie nuolat keisdavo savo išsidėstymo vietas, nes sekė įkandin frontų arba būdavo permetami vykdyti karinių baudžiamųjų operacijų į vis naujas užimamas teritorijas. Todėl labai svarbu apžvelgti ir įvertinti visą Sovietų Sąjungoje veikusią karinio slopinimo sistemą, o ne tik jos dalį. Lietuvoje esantys archyviniai šaltiniai sudarė prielaidas nustatyti arba identifikuoti dalį NKVD–MGB kariuomenės dalinių, kurie veikė aptariamuoju laikotarpiu, tuo tarpu NKVD–MGB kariuomenės dokumentai buvo akylai saugomi Rusijos valstybiniame karo archyve. Šiais metais Rusijos valstybiniame karo archyve saugomas bylas pavyko pasklaidyti ir šio straipsnio autoriui.
subject: Iš Archyvų
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: archyvai
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: MGB kariuomenė
  topic: keywords
creator: Arvydas Anušauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 176
ending page: 182
doi: 10.61903/GR.1997.108

Vokiečių ir lietuvių saugumo policija (1941–1944)
type: item
description: Šio straipsnio tikslas - išnagrinėti Vokiečių saugumo policijos ir SD bei lietuvių saugumo policijos struktūrą ir funkcijas nacių okupacijos metais. Rašydamas straipsnį, autorius rėmėsi įvairiuose archyvuose esančių operatyvinių grupių bei vokiečių ir lietuvių saugumo policijų veiklos dokumentais.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vokiečių okupacija
  topic: keywords
subject: lietuvių saugumo policija
  topic: keywords
subject: holokaustas
  topic: keywords
subject: kolaboravimas
  topic: keywords
creator: Arūnas Bubnys
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 160
ending page: 175
doi: 10.61903/GR.1997.107

Sovietų valdžios antibažnytinė politika (1953–1967)
type: item
description: Viena iš svarbiausių istorinio proceso, kurį lėmė sovietinis totalitarinis režimas Lietuvoje, sudedamųjų dalių buvo totalitarinės valdžios ir religijos, o konkrečiu atveju - jos institucinės išraiškos Katalikų Bažnyčios santykiai. Sovietinio totalitarinio režimo idėjinis pagrindas - jo diegta komunistinė ideologija negatyviai traktavo religiją, o tai darė didžiulę įtaką ne tik socialinei struktūrai, bet ir kiekvieno žmogaus gyvenimui. Be to, Katalikų Bažnyčia pokario Lietuvoje buvo likusi vienintele legalia institucija, kurios vidaus gyvenimo totalitarinis režimas neįstengė visiškai kontroliuoti, dėl to čia galėjo rusenti asmeninės ir nacionalinės laisvės idėja. Taigi nuodugniai neįvertinus tų santykių neįmanoma gerai suprasti sovietinio Lietuvos istorijos laikotarpio. Deja, Katalikų Bažnyčios padėčiai sovietinėje totalitarinėje sistemoje Lietuvos mokslininkai kol kas neskyrė pakankamai dėmesio. Istoriografijoje ir mokslinėje publicistikoje daugiau dėmesio teko tik Bažnyčios padėčiai pirmaisiais pokario metais ir aštuntajame bei devintajame dešimtmetyje. Pirmuoju atveju tai lėmė siekis atskleisti Katalikų Bažnyčios ryšius su ginkluotuoju partizaniniu pasipriešinimo judėjimu ir šio laikotarpio tragiškumas, antruoju atveju - geresnis šaltinių prieinamumas ir svarbi Bažnyčios vieta disidentiniame sąjūdyje. Tačiau 1953- 1967 m. tarpsnis svarbus tuo, kad tuomet totalitarinės valdžios ir religijos santykiai turėjo atsiskleisti gryniausiu pavidalu, nes sovietų valdžios antibažnytinė politika nebegalėjo būti grindžiama Bažnyčios ryšiais su pasaulietiniu opoziciniu pogrindžiu.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Katalikų bažnyčia
  topic: keywords
subject: sovietų religinė politika
  topic: keywords
subject: ateizmas
  topic: keywords
subject: propaganda
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: dvasininkai
  topic: keywords
creator: Arūnas Streikus
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 122
ending page: 159
doi: 10.61903/GR.1997.106

Sovietiniai diversantai Lietuvoje (1941–1944)
type: item
description: Autorės tikslas – parodyti, kokie buvo raudonųjų partizanų būriai ir grupės, kur jie veikė, koks jų kontingentas ir kokios veiklos kryptys. Tai padaryti nėra lengva. Nors sovietmečiu išleista nemažai karo dokumentikos rinkinių ir karo dalyvių atsiminimų, bet juose beveik nėra nepalankių režimui politinių ar karinių duomenų, nes juos draudė Maskvos kontroliuojamos NKGB žinybos, o ir neseniai išlikusių ir paviešintų dokumentų autentiškumas ir faktų tikrumas kelia abejonių. Lietuvos centrinio valstybės archyvo (toliau - LCVA) fonduose yra išlikę tik duomenų mus dominančia tema nuotrupų.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vokiečių okupacija
  topic: keywords
subject: sovietiniai partizanai
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: teroras
  topic: keywords
subject: Antrasis pasaulinis karas
  topic: keywords
creator: Audronė Janavičienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 98
ending page: 121
doi: 10.61903/GR.1997.105

Tragiškų įvykių sūkuryje parašytų memuarų savitumai
type: item
description: Šiame straipsnyje remiantis garsių partizanų atsiminimais, diennoraščiais, analizuojamos jų sudarymo aplnkybės, savytumai,panašumai, skirtumai, kaip jie atspindi ginkluotą pasipriešinimą , partizanų mentalitetą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: memuarai
  topic: keywords
subject: partizanai
  topic: keywords
subject: dienoraščiai
  topic: keywords
subject: Ramanauskas
  topic: keywords
subject: Dzūkas
  topic: keywords
creator: Vidmantas Tūtlis
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 82
ending page: 97
doi: 10.61903/GR.1997.104

Sovietinio saugumo struktūra ir funkcijos Lietuvoje (1941–1954)
type: item
description: Straipsnio tema - Lietuvos SSR valstybės saugumo organų struktūra ir funkcijos 1941-1954 m. Sovietų Sąjungos valstybės saugumo organai turėjo griežtą vidaus struktūrą, kiekvienas padalinys vykdė konkrečiai nustatytas funkcijas. Padalinių funkcijų kaita atspindi ir valstybės vidaus politikos aktualijas.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: stalinistinis periodas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
creator: Inga Petravičiūtė
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 66
ending page: 81
doi: 10.61903/GR.1997.103

Fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenės veikla Lietuvoje (1944–1945)
type: item
description: Šis straipsnis apie III Baltarusijos fronto užnugario apsaugos NKVD kariuomenę yra fragmentas darbo apie tas sovietinių okupantų karines pajėgas (šaulių pulkus, pasienio pulkus ir būrius, iš kolaborantų sudarytus stribų būrius), kurios partizaninio karo metais (1944_1953) kovojo su mūsų partizanais ir Lietuvoje įtvirtino okupantų valdžią.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: represinės struktūros
  topic: keywords
subject: ginkluotas pasipriešinimas
  topic: keywords
subject: represijos
  topic: keywords
subject: pasienio kariuomenė
  topic: keywords
creator: Juozas Starkauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 1997-09-22
publication date: 1997-09-22
starting page: 43
ending page: 65
doi: 10.61903/GR.1997.102