Įkurtas 1961 m. Skirtas tarpdisciplininiams spausdintinių ir skaitmeninių leidinių tyrimams, apimantiems knygos ir periodikos istoriją, istoriografiją ir kultūrą, tradicinę ir skaitmeninę leidybą, skaitymo, rašytinių medijų komunikacijos, spausdintinio ir rankraštinio paveldo problemas. Registruotas Scopus (Q1) nuo 2018 m.
Kvietimas teikti straipsnius specialiajam žurnalo „Knygotyra“ tomui
Kviečiame teikti mokslo tiriamuosius straipsnius specialiajam Vilniaus universiteto tarptautinio mokslo žurnalo „Knygotyra“ tomui Tomas skiriamas profesoriaus Vlado Žuko (1925–2014) gimimo 100-osioms metinėms Sudarytojai prof. habil. dr. Domas Kaunas ir doc. dr. Tomas Petreikis Mokslinius straipsnius lietuvių ir anglų kalbomis teikti iki 2025 m. sausio 10 d. Specialusis 85 tomas bus publikuotas 2025 m. gruodžio mėn. Knygotyros, bibliografijos, bibliotekininkystės ir jiems artimi informacijos bei komunikacijos mokslai, XX a. antroje pusėje augdami Baltijos, Rytų, Vidurio ir Šiaurės Europoje, rėmėsi į svarbias asmenybes. Kiekvienoje šalyje, nors ir nevienodomis sąlygomis, kūrėsi nacionalinės mokslo mokyklos, buvo rengiami bibliotekų sektoriui reikalingi specialistai, gausėjo ir tobulėjo informaciniai ištekliai, formavosi mokslo žurnalai, telkę ir vieniję tyrėjų kolektyvus. Vienas iš žymiausių to laiko Lietuvos mokslininkų ir pedagogų buvo Vilniaus universiteto profesorius, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras, „Bibliotekininkystės ir bibliografijos klausimų“ bei „Knygotyros“ mokslo žurnalų atsakingasis redaktorius ir redaktorių kolegijų narys Vladas Žukas (1925–2014). Profesorius aktyviai dirbo knygotyros, bibliografijos, kultūros tyrimų srityse, iki pašalinimo iš prioritetinės pozicijos buvo tarybinių metų bibliofilijos sąjūdžio vienas iš iniciatorių ir vadovų, gilinosi į lietuvių dailininkų kūrybos kolekcionavimą. Šie interesų laukai formavo ir kitų iškilių mokslo kūrėjų asmenybes. Sudėtingomis ideologinių suvaržymų ir atskirties nuo Vakarų akademinio mokslo sąlygomis, kuriomis gyveno Baltijos, Rytų ir Vidurio Europos mokslo bendruomenės, stebina mokslo kūrėjų gebėjimas išlikti aktualiais ir kartu išlaikyti akademinį stuburą ginant mokslo ir nacionalinės kultūros gyvybingumą, interesų sklaidą ir brandą. Mokslo kūrėjų rodomas pavyzdys skatina ne vien atsigręžti į praeities mokslo reiškinius, apmąstyti iškilių asmenybių palikimą ir indėlį į mokslinės minties raidą, bet kartu šiandienos tyrėjus orientuoja tęsti knygotyros, bibliografijos ir jiems artimų informacijos mokslų tyrimus. „Knygotyros“ žurnalo specialiojo tomo tematikos Knygotyros mokslas XX–XXI a. pr. Ištakos, raida, pasiekimai ir problemos. Mokslinės mokyklos. Knygos istorija. Knygos ekonomika. Leidybos tyrimai ir statistika. Knygos ženklų teorija. Knygos kultūra. Knygos sociologija. Knygos menas. Skaitymo tyrimai. Spaudos paveldas. Dokumentinė komunikacija. Šiuolaikinė mokslo ir studijų situacija Baltijos, Rytų, Vidurio ir Šiaurės Europos šalyse. Bibliografijos mokslas, taikomoji veikla ir studijos XX–XXI a. pr. Ištakos, raida ir pasiekimai. Paradigmų kaita. Informacijos išteklių rengimas. Taikomieji bibliografijos mokslo darbai ir veiklos. Nacionalinė bibliografija. Mokslo komunikacija. Bibliotekų informacinės technologijos ir sistemos. Informacinis ir medijų raštingumas. Šiuolaikinė mokslo, studijų ir profesinio lavinimo situacija Europos šalyse. Mokslo kūrėjai ir jų palikimo įprasminimas. Mokslo kūrėjai (samprata, išskirtinumai ir reikšmė). Dvasinės ir kultūrinės saviraiškos polinkiai (hobis) kaip asmenybės brandos požymis. Gyvenimo, tyrimo proceso ir tiriamųjų darbų paveldo išsaugojimas. Rankraštinio ir spausdintinio paveldo telkiniai. Memorialinė atmintis. Mokslininko asmeninė biblioteka ir išsaugojimas. Bibliofilija ir jos poveikis knygotyrai, bibliografijai ir bibliotekininkystei. Šiuolaikiniai informacijos ir komunikacijos mokslo istorijos tyrimų poreikiai. Aktualiais klausimais teirautis specialiojo tomo sudarytojų šiais kontaktais: Prof. habil. dr. Domas Kaunas, „Knygotyros“ žurnalo vyriausiosios redaktorės pavaduotojas, Vilniaus universitetas, el. p. domas.kaunas@kf.vu.lt Doc. dr. Tomas Petreikis, „Knygotyros“ žurnalo redaktorių kolegijos narys, Vilniaus universitetas, el. p. tomas.petreikis@kf.vu.lt, tel. +37067340401 Straipsnius teikti per Vilniaus universiteto leidyklos žurnalų platformą (OJS): https://www.zurnalai.vu.lt/knygotyra/about/submissions „Knygotyra“ indeksuojama „Elsevier Scopus“ duomenų bazėje (nuo 2018 m.) ir yra įtraukta į „Web of Science“ (nuo 2024 m.) referuojamų leidinių sąrašą. Daugiau apie „Knygotyrą“ skaitykite https://www.zurnalai.vu.lt/knygotyra Bendrieji žurnalo redakcijos kontaktai: Vyriausioji redaktorė prof. dr. Aušra Navickienė, el. p. ausra.navickiene@kf.vu.lt Atsakingasis sekretorius doc. dr. Kšištof Tolkačevski, el. p. ksistof.tolkacevski@kf.vu.lt
Kvietimas teikti mokslinius straipsnius Vilniaus universiteto tarptautinio mokslinio žurnalo „Knygotyra“ specialiajam tomui
Kvietimas teikti mokslinius straipsnius Vilniaus universiteto tarptautinio mokslinio žurnalo „Knygotyra“ specialiajam tomui Tomo problematika skiriama egodokumentikai. Kviestinis sudarytojas: prof. Arvydas Pacevičius Mokslinių straipsnių lietuvių ir anglų kalbomis pateikimo terminas: 2025 m. gruodžio 1 d. 86 Knygotyros specialusis tomas bus išleistas 2026 m. liepos mėn. Specialiojo tomo straipsnių tematikos tarpdisciplininės ir apima: egodokumentų terminologijos, tipologijos, žanrų ir naratyvų problematiką bet kuriuo istoriniu laikotarpiu; egodokumentų raidą rankraštinių, spaudintinių ir skaitmeninių medijų bei rašytinio žodžio leidybos ir apytakos įvairiuose kontekstuose; raštijos pirmuoju asmeniu kilmę, medžiagiškumą ir sklaidą visuomenėje; egodokumentinį paveldą, jo raišką ir naratyvų kaitą medijose; kūrybinį rašymą ir skaitmeninį pasakojimą, įtraukiąją leidybą, dirbtinį (generatyvinį) intelektą, kultūros paveldo informaciją ir komunikaciją ir kt. Straipsnių pateikimo gairės Struktūra. Straipsnį turėtų sudaryti struktūrinės dalys, būdingos mokslinėms publikacijoms: tyrimo tikslas ir uždaviniai, tyrimo problemos aptarimas, metodologijos aprašymas, problemos istoriografijos pristatymas, išvados, diskusija (pasirinktinai), literatūros ir šaltinių sąrašas. Straipsnio apimtis turėtų siekti 1 spaudos lanką (apie 22-24 mašinraščio puslapiai (1,5 eilutės tarpai tarp eilučių arba apie 40 000 spaudos ženklų su tarpais). Straipsnio pradžioje turi būti pateikta straipsnio santrauka (300-500 žodžių) ir raktiniai žodžiai lietuvių bei anglų kalbomis. Pastabos ir nuorodos į tekstą pateikiamos išnašose. Knygotyros nuorodos turi atitikti tarptautinio standarto ISO 690:1987 (E) Dokumentai. Bibliografinės nuorodos. Turinys, formatas ir struktūra reikalavimus. Kalba. Knygotyroje publikuojame straipsnius tiek lietuvių, tiek anglų kalbomis. Svarbūs terminai. Prašytume iki birželio 15 d. pranešti apie ketinimus teikti straipsnį specialiajam tomui. Knygotyroje taikome dvigubo aklo recenzavimo procedūrą, kuriai reikia laiko. Todėl prašome Autorių pateikti straipsnius iki 2025 metų gruodžio 1 d. Gairės autoriams: https://www.journals.vu.lt/knygotyra/about/submissions Rankraščių pateikimas. Straipsnius galima siųsti el. paštu kviestiniam sudarytojui (arvydas.pacevicius@kf.vu.lt) ir redaktorių kolegijos sekretoriui (ksistof.tolkacevski@kf.vu.lt) arba per nuorodą: https://www.journals.vu.lt/knygotyra/about/submissions.
Kvietimas teikti mokslinius straipsnius Vilniaus universiteto tarptautinio mokslinio žurnalo „Knygotyra“ specialiajam (89) tomui
Knygotyros 89 tomo tematika koncentruojasi į vaizdo ir teksto koreliacijas, jų santykį knygose, rankraštiniuose tekstuose ir spaudoje įvairiais laikotarpiais. Aktualūs yra tyrimai skirti įvairiausioms tekstų ir vaizdų persipynimo strategijoms: tekstų virtimu vaizdais (kaligramos, figūriniai tekstai, artificiozinė kūryba, carmina figurata), ar atvirkščiai, kaip gali būti tekstualizuojami vaizdai (pvz., rebusai), kaip vaizdus gali paaiškinti tekstai ir pan. Šiuolaikinės teorijos leidžia vaizdo ir teksto santykį perskaityti įvairiais būdais: „hibridizacijos“ arba neatsiejamu vaizdo ir teksto ryšiu, dar vadinamu „ikonotekstu“ (pavyzdžiui, ankstyvųjų moderniųjų laikų emblemų knygos ar šiuolaikinės paveikslėlių knygos, pvz., komiksai). Šiuolaikinė teorija naudoja ir „intermedialumo“ sąvoką, kai viena medija (pvz., grafikos) naudojama kitoje (pvz., prozos kūriniuose). Šių teorinių prieigų pagrindas – siekis įveikti vaizdų ir tekstų priešpriešą ir giliau pažvelgti į jų santykius, peržengiant jų akivaizdžią ribą ir aksiologinius apibrėžimus. Tomo problematika skiriama vaizdo ir teksto santykiui. Kviestinis sudarytojas: dr. Jolita Liškevičienė Mokslinių straipsnių lietuvių ir anglų kalbomis pateikimo terminas: 2026 m. gruodžio 1 d. 89 Knygotyros specialusis tomas bus išleistas 2027 m. gruodžio mėn.