Special Education
type: channel
description: Įkurtas 1998 m. Yra tarptautinis leidinys, siekiantis papildyti mokslinius bei praktinius neįgaliųjų ugdymo bei socialinio dalyvavimo resursus. Čia kuriamas mokslininkų ir praktikų, dirbančių su negalę turinčiais žmonėmis įvairiausiose srityse ir aplinkose, forumas.
publisher: Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
language: lt
publication name: Special Education
issn: 2424-3299
items: Pedagogų patirtys ugdant mokinius, turinčius regos sutrikimų, tiksliųjų ir gamtos mokslų pamokose: Scopus duomenų bazės literatūros analizė
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Redakcinė kolegija
items: Sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinio tapatumo rodikliai
items: Delinkvencija: konstrukto ir sąvokos evoliucija
items: Stiprybėmis grįsta socialinių įgūdžių ugdymo strategija: mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, atvejo tyrimas
items: Įtraukiojo ugdymo įgyvendinimas: mokyklų vadovų patirtys valdant pokyčius
items: Jaunuolių, turinčių autizmo spektro sutrikimų, tėvų nuomonė apie sveikatos poveikį profesinės karjeros pasirinkimui, skatinant ilgalaikį konkurencinį pranašumą
items: Muzikos terapija asmenims, turintiems intelekto negalią: Stigmos įveikos strategijos
items: Mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų profesinį stresą sukeliančių šaltinių analizė
items: Ikimokyklinio amžiaus vaikų sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferenciniai požymiai ir jų charakteristikos
items: Meninio ugdymo galimybės įgyvendinant įtraukųjį ugdymą: mokytojų mokymosi patirtys tarptautiniame kontekste
items: Ikimokyklinio ugdymo įstaigų įtraukties lygio įsivertinimas
items: Ikimokyklinio ugdymo pedagogų požiūris į įtrauktį ir įtraukųjį ugdymą
items: Veiksniai, padedantys socialiniams darbuotojams įgalinti asmenis, turinčius intelekto negalią, dienos socialinės globos centruose: socioedukacinis aspektas
items: Dominuojančios ugdymo prieigos vaikams, turintiems autizmo spektro sutrikimą, pradinėje mokykloje ugdyti
items: Tėvų nuomonės apie vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimų, ugdymo individualizavimą mokyklose
items: Savaiminio mokymosi ir klasikiniai metodai bei formos tėvų, mokančių vaikus namuose, vertinimu
items: Intervencijos modelio ikimokyklinio amžiaus vaikams, turintiems fonologinį nepakankamumą, teoriniai pagrindai
items: Žodžių suvokimo ir ekspresyviosios kalbos ypatumai neišplėtotos kalbos atveju
items: Fonologinių gebėjimų apibrėžtis, įvertinimas bei sąsajos su skaitymo sutrikimu (disleksija)
items: Į besimokantįjį orientuotas mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų ugdymas, taikant personalizuotą mokymąsi
items: Kurčiųjų ir neprigirdinčių studentų įsitraukimo į universitetines studijas galimybės: Jungtinės Karalystės patirtis
items: Pagrindiniai rizikos grupės vaikų reabilitacijos aspektai
items: Vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimą, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje: tėvų patirtis
items: Vadovų požiūris ir veikmė kuriant įtraukią mokyklą
items: Vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, mitybos ir asmeninės higienos įgūdžių formavimosi tyrimas
items: Asmenų, turinčių negalią, gyvenimo kokybė ir pasitenkinimas gyvenimu priverstinio socialinio atsiribojimo ir izoliacijos namuose dėl Covid-19 pandemijos metu
items: Telepraktika teikiant logopedinę pagalbą vaikams: Logopedų nuomonė ir patirtys
items: Mokinių, turinčių dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimą, mokymosi poreikių supratimas ir parama

Pedagogų patirtys ugdant mokinius, turinčius regos sutrikimų, tiksliųjų ir gamtos mokslų pamokose: Scopus duomenų bazės literatūros analizė
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje analizuojami mokinių, turinčių regos sutrikimų, ugdymo(si) iššūkiai ir pedagogų patirtys, ieškant ši<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">ų iššūkių sprendimų tiksliųjų ir gamtos mokslų srityse. Tyrimu siekiama atsakyti į klausimus, su kokiais iššūkiais tiksliųjų ir gamtos mokslų pamokose susiduria pedagogai, ugdydami mokinius, turinčius regos sutrikimų, ir kokie techniniai ir metodiniai sprendimai taikomi šiems iššūkiams įveikti, siekiant užtikrinti įtrauk<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">iojo ugdymo kokybę. Problemai tirti pasirinktas <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatur…
subject: Articles
  topic: section
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
subject: mokiniai, turintys regos sutrikimų
  topic: keywords
subject: tikslieji mokslai
  topic: keywords
subject: gamtos mokslai
  topic: keywords
creator: Ugnė Žilytė
creator: Renata Geležinienė
creator: Ieva Kuginytė-Arlauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Ugnė Žilytė; Renata Geležinienė | Ieva Kuginytė-Arlauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-11
publication date: 2025-06-11
starting page: 115
ending page: 143
doi: 10.15388/se.2025.48.5

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pabaigos puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Renata Geležinienė
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-06-11
publication date: 2024-06-11
starting page: 1
ending page: 4

Redakcinė kolegija
type: item
description: -
subject: Pabaigos puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Renata Geležinienė
rights: Autorių teisės (c) 2022 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2022-09-02
publication date: 2022-09-02
starting page: 1
ending page: 3

Sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinio tapatumo rodikliai
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Tyrimu siekta nustatyti, kaip įvairūs veiksniai (lytis, amžius, gyvenamoji vieta, negalios kilmė, negalios įgijimo amžius, sportavimo dažnis ir sportavimo trukmė) susiję su sportuojančių asmenų, turinčių fizinę negalią, sportinio tapatumo rodikliais. Tyrimas vykdytas 2024–2025 m. Lietuvos neįgaliųjų sporto federacijos organizuotuose Lietuvos Respublikos neįgaliųjų sporto čempionatuose. Duomenys rinkti anketavimo metodu, taikant standartizuotą klausimyną – Sportinio tapatumo matavimo skalę (STMS). Tyrime dalyvavo 122 sportuojantys asmenys, turintys fizinę negalią. Duomenų analizei taikyti neparametriniai statistiniai metodai.<br style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"><span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: ini…
subject: Articles
  topic: section
subject: sportas
  topic: keywords
subject: fizinis aktyvumas
  topic: keywords
subject: fizinė negalia
  topic: keywords
subject: sportinis tapatumas
  topic: keywords
creator: Karolina Matelionytė
creator: Kęstutis Skučas
creator: Kazimieras Pukėnas
rights: Autorių teisės (c) 2026 Karolina Matelionytė | Kęstutis Skučas | Kazimieras Pukėnas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-04-29
publication date: 2026-04-29
starting page: 93
ending page: 114

Delinkvencija: konstrukto ir sąvokos evoliucija
type: item
description: Lietuvių kalboje delinkvencijos sąvoka paplito XX a. aštuntajame dešimtmetyje, tačiau delinkvencijos konstruktas yra gana senas reiškinys. Jo atsiradimą Vakarų valstybėse lėmė visuomenės socialinė, kultūrinė ir ekonominė kaita. Daugelis tyrėjų pripažįsta, kad delinkvencijos konstruktui ypač svarbūs tokie veiksniai kaip vaikystės ir paauglystės fenomenų „atradimas“, anglų teismų praktikoje paplitusi parens patriae doktrina, reformacinis ir vaikų gelbėjimo judėjimai Jungtinėse Amerikos Valstijose ir XX a. antrojoje pusėje pozityvizmu grįstų tyrimų suklestėjimas. Straipsnyje detaliai analizuojama vaikystės konstrukto kaita skirtingais istoriniais laikotarpiais, aptariamas parens patriae doktrinos vaidmuo, siekiant apsaugoti vaikų interesus, nagrinėjama prieglaudų steigimo, reformacinio ir vaikų gelbėjimo judėjimų reikšmė, užtikrinant nepilnamečių gerovę, pagrindžiama pozityvistinės psichologijos ir kriminologijos tyrimų svarba. Vaikystės fenomeno išryškinimas atskleidė, kad nepilnamečiai savo fiziniais ir psichosocialiniais ypatumais skiriasi nuo suaugusiųjų. Vaikai nekontroliuoja savo aplinkos ir yra pažeidžiami, todėl visiems jiems, įskaitant ir nepilnamečius iš rizikos grupių, reikalinga tinkama globa. Šią globą nuo šviečiamojo laikotarpio pradžios buvo siekiama užtikrinti parens patriae doktrina. Galiausiai, pozityvistinės psichologijos ir kriminologijos tyrimai parodė, kad asocialaus elgesio priežastys dažnai susiję su asmens psichosocialiniais raidos ypatumais, jo artimiausia aplinka, bendruomenės dezorganizacijos veiksniais ir potencialių galimybių apribojimais, todėl nepilnamečiams turi būti taikoma ribota baudžiamoji atsakomybė ir ribojamas atsakomybės amžius. Tyrimai taip pat rodo, kad reabilitacinės ir ugdomosios strategijos yra kur kas efektyvesnės už bausmių metodus. Daroma išvada, kad delinkvencijos fenomenas ir toliau kinta.
subject: Articles
  topic: section
subject: Delinkvecija
  topic: keywords
subject: vaikystės fenomenas
  topic: keywords
subject: socialinis konstruktyvizmas
  topic: keywords
subject: parens patriae doktrina
  topic: keywords
subject: pozityvistinė psichologija ir kriminologija
  topic: keywords
subject: reformacinis judėjimas
  topic: keywords
creator: Rolandas Paulauskas
rights: Autorių teisės (c) 2025 Rolandas Paulauskas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 54
ending page: 83
doi: 10.15388/se.2025.48.2

Stiprybėmis grįsta socialinių įgūdžių ugdymo strategija: mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, atvejo tyrimas
type: item
description: Straipsnyje pristatomi mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, stiprybėmis grįsto socialinių įgūdžių ugdymo tyrimo rezultatai. Tyrimui atlikti pasirinkta kokybinio tyrimo metodologija, atvejo tyrimas, taikant pusiau struktūruoto interviu, individualaus socialinių ir emocinių įgūdžių ugdymo plano modeliavimo, grupinės diskusijos, turinio analizės metodus. Tyrime dalyvavo 8 metų specialiosios mokyklos mokinys, turintis autizmo spektro sutrikimą; mokinio ugdytojai (mokytojai, logopedė, vaiko tėvai ir kt.). Interviu metodu nustatytos esminės mokinio, turinčio autizmo spektro sutrikimą, socialinių įgūdžių stiprybės (funkcionalumas). Dalyvaujant mokytojams ir mokinio tėvams, sumodeliuotas mokinio stiprybėmis grįstas individualus socialinių įgūdžių ugdymo planas. Remiantis parengtu planu, mokykloje ir šeimoje buvo ugdomi mokinio socialiniai įgūdžiai, taikant socialinių įgūdžių grupinio mokymo modelį, kai, suaugusiesiems (pedagogams, tėvams) vadovaujant, vaikas kartu su bendraamžiais įsitraukia į bendrą veiklą. Grupinės diskusijos metodu atskleisti stiprybių perspektyva grįsto socialinių įgūdžių ugdymo rezultatai. Nustatytas nedidelis kai kurių socialinių įgūdžių funkcionalumo padidėjimas (didesnis vaiko domėjimasis bendraamžiais ir dalyvavimas su bendraamžiais bendrose veiklose, geresnė dėmesio koncentracija ir kt.). Be to, teigiamai pakito mokytojų ir tėvų bendradarbiavimas ir gebėjimas suprasti mokinio poreikius.
subject: Articles
  topic: section
subject: atvejo tyrimas
  topic: keywords
subject: autizmo spektro sutrikimas (ASS)
  topic: keywords
subject: socialiniai įgūdžiai
  topic: keywords
subject: stiprybių perspektyva
  topic: keywords
creator: Irena Kaffemanienė
creator: Margarita Jurevičienė
creator: Kornelija Gindulytė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Irena Kaffemanienė | Margarita Jurevičienė | Kornelija Gindulytė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-09-01
publication date: 2025-09-01
starting page: 5
ending page: 28
doi: 10.15388/se.2025.48.1

Įtraukiojo ugdymo įgyvendinimas: mokyklų vadovų patirtys valdant pokyčius
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Mokyklų vadovams tenka reikšmingas vaidmuo kuriant įtraukią mokyklą. Šiuo tyrimu siekta išnagrinėti Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų vadovų patirtis valdant pokyčius, įgyvendinant įtraukiojo ugdymo principus savo mokyklose. Tyrimui atlikti pasirinkta kokybinė prieiga – pusiau struktūruotas kokybinis interviu. Tyrime dalyvavo 35 švietimo organizacijų vadovai. Tyrimo duomenų analizei taikyta turinio analizė. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Tyrimo rezultatai atskleidė skirtingas mokyklų vadovų įtraukiojo ugdymo pokyčių valdymo patirtis: stokojama bendruomenių bendradarbiavimo ir partnerystės; išryškėja nepakankama esamų pedagogų kompetencija ir švietimo personalo trūkumas; pokyčius lėtina riboti finansai ir nesutvarkyta infrastruktūra. Teigiamos mokyklų vadovų patirtys išgyventos sėkmingai telkiant mokyklos bendruomenės bendradarbiavimą, komandinį darbą, tinklaveiką.
subject: Articles
  topic: section
subject: įtraukiojo ugdymo įgyvendinimas.
  topic: keywords
subject: mokyklų vadovų patirtys
  topic: keywords
subject: pokyčių valdymas
  topic: keywords
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
creator: Renata Bilbokaitė
creator: Ieva Bilbokaitė-Skiauterienė
creator: Violeta Valuntinaitė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Renata Bilbokaitė | Ieva Bilbokaitė-Skiauterienė | Violeta Valuntinaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-23
publication date: 2024-12-23
starting page: 5
ending page: 35
doi: 10.15388/se.2024.47.1

Jaunuolių, turinčių autizmo spektro sutrikimų, tėvų nuomonė apie sveikatos poveikį profesinės karjeros pasirinkimui, skatinant ilgalaikį konkurencinį pranašumą
type: item
description: Jauni žmonės, turintys autizmo spektro sutrikimą, priklauso vienai jautriausių socialinių grupių, nes dažnai susiduria su diskriminacija, stereotipais, segregacija darbo rinkoje ir švietimo sistemoje. Autizmo spektro sutrikimas laikomas vienu sudėtingiausių raidos sutrikimų, turinčiu įtakos ne tik vaiko intelektiniams bei socialiniams gebėjimams, bet ir jo šeimos narių profesinei bei socialinei raidai. Tyrimo objektas – tėvų naratyvai, atspindintys jų požiūrį į vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimą, ateitį. Tyrimo tikslas – atskleisti tėvų galimybes laiku gauti kokybišką medicininę diagnostiką ir sveikatos priežiūros paslaugas, darančias įtaką vaikų išsilavinimui bei karjeros perspektyvoms. Teorinėje dalyje analizuojami autizmo, sveikatos diagnostikos ir karjeros galimybių aspektai. Atlikus kokybinį naratyvinį tyrimą nustatyta, kad tėvai teigiamai vertina dabartines užimtumo galimybes ir teisinius darbo garantijų aspektus, tačiau jaučia nerimą dėl vaikų ateities, ypač dėl sveikatos būklės pokyčių. Tėvų pasakojimai papildė mokslinę literatūrą individualia patirtimi, atskleidė sveikatos, švietimo ir socialinių veiksnių sąsajas. Išvados pabrėžia tarpdisciplininių tyrimų būtinybę, praktinių kompetencijų ugdymo svarbą karjeros siekiams ir veiksmingo teisės aktų priežiūros mechanizmo reikalingumą regioninėse savivaldos institucijose. Taip pat akcentuojama, kad socialiniai tinklai ir informacinės technologijos gali būti naudojamos tarpdisciplininiam bendradarbiavimui, įtraukiant sveikatos bei švietimo specialistus ir autizmo spektro sutrikimų tyrėjus į tyrimų priemonių kūrimą bei jų įgyvendinimą
subject: Articles
  topic: section
subject: autizmas
  topic: keywords
subject: sveikatos priežiūros švietimas
  topic: keywords
subject: socialinis tvarumas
  topic: keywords
subject: socialiniai tinklai
  topic: keywords
subject: stigmos tyrimai ir intervencijos strategijos
  topic: keywords
subject: tvaraus vystymosi strategijos
  topic: keywords
subject: tvarus konkurencinis pranašumas
  topic: keywords
subject: tvaraus vystymosi tikslai
  topic: keywords
creator: Diana Saveikienė
creator: Ingrida Baranauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Diana Saveikienė | Ingrida Baranauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 84
ending page: 92
doi: 10.15388/se.2025.48.3

Muzikos terapija asmenims, turintiems intelekto negalią: Stigmos įveikos strategijos
type: item
description: Lietuvoje vis dažniau kalbant apie siekį tapti gerovės valstybe, pastebima, kad šalis nėra pajėgi patenkinti visų socialinių paslaugų poreikio, užtikrinti šių paslaugų kokybės ir įveikti sisteminius barjerus. Vis dar trūksta aiškios sampratos, kaip, pasitelkus naujausius profesinius metodus, teikti pagalbą asmenims, turintiems intelekto negalią ir lankantiems socialinių paslaugų dienos centrus, kuriuose svarbu ne tik profesinių įgūdžių, bet ir psichologinės bei socialinės integracijos plėtotė, teikiama emocinė pagalba. Atsižvelgiant į užsienio ir Lietuvos mokslininkų išskiriamas gerąsias muzikos terapijos taikymo socialinėje veikloje praktikas, siekiama sukurti sąlygas, leidžiančias derinti muzikos terapiją asmenims, turintiems intelekto negalią, ir specialistų kompetencijų ugdymą socialinio darbo profesiniame kontekste, taip keičiant socialinio darbuotojo profesinius standartus. Tyrimu siekiama socialinio darbo profesiniame kontekste pagrįsti muzikos terapijos metodo taikymą asmenims, turintiems intelekto negalią. Tyrimo objektas – muzikos terapijos poveikis asmenims, turintiems intelekto negalią, kaip stigmos tyrimo ir intervencijos strategija socialinio darbo profesiniame kontekste. Duomenims rinkti pasitelktas stebėjimas, darant vaizdo įrašą. Stebėjimo metodo pasirinkimą lėmė tiriamųjų, turinčių intelekto sutrikimą, fizinės ir psichologinės savybės: nemokėjimas rašyti ir skaityti, nepakankamas gebėjimas atpažinti ir įvardyti savo emocijas. Metodo taikymas grindžiamas Bridges ir kt. (2016), Maratos ir kt. (2009) metodika. Tyrimo tikslui įgyvendinti pasirinkti du vaizdo registratoriai, kuriais nufilmuoti aštuoni muzikos terapijos užsiėmimai. Vienos sesijos trukmė – 1 akademinė valanda. Duomenims apdoroti taikyti vaizdo duomenų analizės metodai (Davidson, 2009; Bridges, 2015; Jin et al., 2015; Bridges et al., 2016). Penki tyrimo dalyviai atrinkti patogiosios atrankos būdu. Visi jie turėjo intelekto negalią, muzikos terapijos užsiėmimuose dalyvavo pirmą kartą. Duome…
subject: Articles
  topic: section
subject: Etnografinis tyrimas
  topic: keywords
subject: stigmos tyrimai ir intervencinės strategijos
  topic: keywords
subject: muzikos terapija
  topic: keywords
subject: asmnys, turintys intelekto negalią
  topic: keywords
subject: sisteminiai barjerai
  topic: keywords
subject: profesiniai standartai
  topic: keywords
creator: Ingrida Baranauskienė
creator: Jurgita Latakienė
rights: Autorių teisės (c) 2023 Ingrida Baranauskienė | Jurgita Latakienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-15
publication date: 2023-12-15
starting page: 21
ending page: 34
doi: 10.15388/se.2023.45.2

Mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų profesinį stresą sukeliančių šaltinių analizė
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje analizuojami empirinio tyrimo duomenys, atskleidžiantys mokytojams ir švietimo pagalbos specialistams profesinį stresą sukeliančių šaltinių ypatumus. Specialistų patirčiai analizuoti sudarytas klausimynas, kurio teiginiai suformuluoti remiantis profesinio <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">streso mokslinių tyrimų(teorinių ir empirinių) analize. <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Klausimynu apklausti 205 respondentai. Remiantis šios imties tiriamosios faktorinės ir patvirtinamosios faktorinės analizių duomenimis, sukonstruotas galutinis klausimynas, tinkamas mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų stresogeniniams ša…
subject: Articles
  topic: section
subject: profesinis stresas
  topic: keywords
subject: streso šaltiniai
  topic: keywords
subject: mokytojai ir švietimo pagalbos specialistai.
  topic: keywords
creator: Asta Vaitkevičienė
creator: Daiva Alifanovienė
creator: Albina Kepalaitė
rights: Autorių teisės (c) 2023 Asta Vaitkevičienė | Daiva Alifanovienė | Albina Kepalaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 138
ending page: 158
doi: 10.15388/se.2023.45.7

Ikimokyklinio amžiaus vaikų sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferenciniai požymiai ir jų charakteristikos
type: item
description: <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje atskleidžiami teoriniai sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferenciniai aspektai, analizuojamos logopedų nuomonės diferencijuojant sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo sutrikimus, identifikuojant šių sutrikimų pagrindines diferencines charakteristikas ir diferencinius požymius. Tyrimui atlikti pasirinkta kiekybinio tyrimo metodologinė prieiga, taikytas kiekybinis tyrimo duomenų rinkimo metodas – apklausa raštu. Tyrime dalyvavo šalies logopedai, turintys praktinės patirties teikiant pagalbą ikimokyklinio amžiaus vaikams, kuriems būdinga sulėtėjusi kalbos raida ir kalbos neišsivystymas. Tyrimas atskleidė pagrindinius sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinius požymius ir jų charakteristikas. Probleminiai klausimai: Kokiais požymiais remdamiesi praktinę veiklą įgyvendinantys logopedai diferencijuoja vaikų kalbos gebėjimus sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo atvejais? Kokios yra sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinės charakteristikos? <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Tyrimo tikslas – a…
subject: Articles
  topic: section
subject: sulėtėjusi kalbos raida
  topic: keywords
subject: kalbos neišsivystymas
  topic: keywords
subject: sulėtėjusios kalbos raidos ir kalbos neišsivystymo diferencinės charakteristikos
  topic: keywords
creator: Rita Kantanavičiūtė-Petružė
creator: Auksė Ladukienė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Rita Kantanavičiūtė-Petrūžė | Auksė Ladukienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-01
publication date: 2024-12-01
starting page: 57
ending page: 90
doi: 10.15388/se.2024.47.3

Meninio ugdymo galimybės įgyvendinant įtraukųjį ugdymą: mokytojų mokymosi patirtys tarptautiniame kontekste
type: item
description: Straipsnyje pristatomas tarptautinis kokybinis tyrimas, skirtas meninio ugdymo mokytojų mokymosi patirčiai įtraukiojo ugdymo srityje identifikuoti. Tyrimo dalyviai – Austrijos, Lietuvos ir Suomijos mokytojai, dirbantys bendrojo ir neformaliojo ugdymo mokyklose ir besimokantys tarptautinėje įtraukiojo meninio ugdymo programoje „Įtraukusis meninis ugdymas“. Kokybinis tyrimas atliktas pasitelkus sutelktosios (angl. focus) grupės metodą – grupinę diskusiją, kurios metu mokymosi patirtis reflektavo 25 dalyviai. Organizuotos trys sutelktosios grupės skirtingose šalyse iš karto pasibaigus tarptautinės programos mokymams. Duomenims analizuoti taikytas kokybinės turinio (angl. content) analizės metodas. Tyrimas parodė, kad kiekvienoje šalyje menų mokytojai dirba esant skirtingiems nacionaliniams ir švietimo kontekstams, tačiau susiduria su gana panašiais įtraukiojo ugdymo iššūkiais. Ugdymo sėkmė daugiausia priklauso nuo mokytojo profesinių gebėjimų, palankios ugdymo(si) atmosferos sukūrimo ir teigiamų santykių su mokiniais ugdymo procese. Tyrimo dalyvių patirtys išryškino mokytojų požiūrį į tarptautinių mokymų turinį ir šių mokymų organizavimą. Gauti tyrimo rezultatai svarbūs ateityje įgyvendinant mokytojams skirtas tęstinio mokymo programas, sietinas su įtraukiuoju meniniu ugdymu.
subject: Articles
  topic: section
subject: įtraukusis meninis ugdymas
  topic: keywords
subject: tarptautiniai mokymai
  topic: keywords
subject: menų integracija
  topic: keywords
subject: tarptautinė mokymo programa
  topic: keywords
subject: mokytojų kompetencijų ugdymas
  topic: keywords
creator: Diana Strakšienė
creator: Edita Musneckienė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Prof. dr. Diana Strakšienė | Assoc. prof. dr. Edita Musneckienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-01-19
publication date: 2024-01-19
starting page: 77
ending page: 94
doi: 10.15388/se.2023.45.5

Ikimokyklinio ugdymo įstaigų įtraukties lygio įsivertinimas
type: item
description: <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įtraukiojo ugdymo tematika teoriniu ir empiriniu lygmeniu yra itin aktuali ir diskutuotina tema pedagogikoje šiuo metu. Į humanizmą orientuotoje visuomenėje būtina propaguoti ugdymo filosofiją, kurioje akcentuojamas ugdymas visiems be skirtumo ir be atskirties, kad įvairovė taptų norma. Tuo pačiu svarbu procesus nuo segreguotų specialiųjų mokyklų link įtraukiančių darželių ir pradinių mokyklų ir siekti kiekvieno vaiko asmeninio augimo nelyginant jo su kitais vaikais. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Įtraukties indeksą apibrėžė Įtraukiojo ugdymo tyrimų centras Didžiojoje Britanijoje. Indeksas apibrėžia, kas yra įtraukusis ugdymas, nurodo žingsnius, kurie yra reikalingi, kad įtraukties procesai būtų geriau įgyvendinami praktikoje (Booth et al., 2004, 2006). Savo esme tai yra savęs vertinimo priemonė, skirta ne tik mokykloms, bet ir valstybinėms institucijoms. <p lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-ali…
subject: Articles
  topic: section
subject: ikimokyklinis ugdymas
  topic: keywords
subject: inkliuzijos indeksas
  topic: keywords
subject: ikimokyklinio ugdymo institucija
  topic: keywords
subject: įsivertinimas
  topic: keywords
subject: įtrauksu ugdymas
  topic: keywords
creator: Viera Šilonová
creator: Vladimír Klein
creator: Ivana Rochovská
rights: Autorių teisės (c) 2024 Viera Šilonová | Vladimír Klein | Ivana Rochovská https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-23
publication date: 2024-12-23
starting page: 36
ending page: 56
doi: 10.15388/se.2024.47.2

Ikimokyklinio ugdymo pedagogų požiūris į įtrauktį ir įtraukųjį ugdymą
type: item
description: The research focuses on the attitudes of kindergarten teaching staff (teachers and pedagogical assistants) towards inclusion, their views on the problems they encounter in the education of children with special educational needs and their views on the importance of the measures introduced in the education of these children. Two questionnaires were used for data collection. Attitudes through a questionnaire by the researcher Marian Mahat (MATPIES) were measured. The second questionnaire of own construction consisted of six questions, two of which focused on the problems encountered by educators in the education of children with special educational needs and their views on the importance of the measures introduced for these children. The questionnaire was completed by 284 kindergarten teaching staff members. The correlation between the degree of problems reported by teaching staff in the education of children with special needs and the attitudes of teaching staff towards inclusion was not confirmed. The correlation between the assessment of the need for measures for successful inclusive education and the attitudes of teaching staff towards inclusion was not statistically significant.
subject: Articles
  topic: section
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
subject: ikimokyklinis ugdymas
  topic: keywords
subject: ikimokyklinio ugdymo mokytojas
  topic: keywords
subject: pedagogo padėjėjas
  topic: keywords
subject: požiūris ir nuomonė apie įtrauktį
  topic: keywords
creator: Marcela Čarnická
creator: Veronika Kušnírová
creator: Ivana Rochovská
creator: Viera Šilonová
rights: Autorių teisės (c) 2023 Marcela Čarnická | Veronika Kušnírová | Ivana Rochovská | Viera Šilonová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-15
publication date: 2023-12-15
starting page: 35
ending page: 49
doi: 10.15388/se.2023.45.3

Veiksniai, padedantys socialiniams darbuotojams įgalinti asmenis, turinčius intelekto negalią, dienos socialinės globos centruose: socioedukacinis aspektas
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pateikiami kokybinio tyrimo rezultatai, atskleidžiantys asmenų, turinčių intelekto negalią, įgalinimo veiksnius dienos centruose. Įgalinant asmenis, turinčius intelekto negalią, svarbu pozityvus požiūris<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, pagarba šių asmenų nuomonei, priimant su jais susijusius sprendimus, individualių asmens poreikių atliepimas rengiant, įgyvendinant ir vertinant individualius planus. Svarbu sukurti fizinę, informacinę ir komunikacinę aplinką, didinančią asmens aktyvumą, jo savarankiškumą, taip pat palankią psichosocialinę aplinką dienos centro bendruomenėje ir įtraukti <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-deco…
subject: Articles
  topic: section
subject: asmenys
  topic: keywords
subject: intelekto negalia
  topic: keywords
subject: dienos centrai
  topic: keywords
subject: įgalinimas
  topic: keywords
creator: Rita Raudeliūnaitė
creator: Vida Gudžinskienė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Rita Raudeliūnaitė | Vida Gudžinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 95
ending page: 137
doi: 10.15388/se.2023.45.6

Dominuojančios ugdymo prieigos vaikams, turintiems autizmo spektro sutrikimą, pradinėje mokykloje ugdyti
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pristatomas žvalgomasis (angl. <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">exploratory<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">) tyrimas, kuris yra platesnio mokslinio tyrimo sudėtinė dalis. Siekiama atskleisti, kokiomis ugdymo prieigomis remiasi pradinių klasių mokytojai<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial…
subject: Articles
  topic: section
subject: ugdymo diferencijavimas
  topic: keywords
subject: individualizavimas
  topic: keywords
subject: personalizavimas
  topic: keywords
subject: autizmo spektro sutrikimas
  topic: keywords
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
creator: Stefanija Ališauskienė
creator: Julija Grigėnaitė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Stefanija Ališauskienė | Julija Grigėnaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-01-19
publication date: 2024-01-19
starting page: 51
ending page: 63
doi: 10.15388/se.2023.45.4

Tėvų nuomonės apie vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimų, ugdymo individualizavimą mokyklose
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjamos tėvų, auginančių vaikus, turinčius ASS, nuomonės apie jų vaikų ugdymosi individualizavimą mokyklose. Atlikta teorinė tėvų, auginančių ASS turinčius vaikus, partnerystės su mokytojais aktualumo, jų dalyvavimo jų vaikų institucinio ugdymo procese galimybių analizė; apžvelgtos vaikų, turinčių ASS, specialiosios ugdymo strategijos ir ugdymo individualizavimo bendrosiose mokyklose galimybės. Empirinis tyrimas atliktas tėvų (N=104), auginančių ASS turinčius vaikus, anketinės apklausos metodu, kiekybinių duomenų analizei taikomi aprašomosios statistikos metodai. Atsakymai į atvirus klausimus išnagrinėti taikant kokybinę ir kiekybinę turinio analizę.
subject: Articles
  topic: section
subject: autizmo spektro sutrikimai
  topic: keywords
subject: ugdymo individualizavimas
  topic: keywords
subject: vaikų, turinčių ASS, tėvų dalyvavimas ugdyme
  topic: keywords
creator: Živilė Kulešė
creator: Irena Kaffemanienė
rights: Autorių teisės (c) 2020 Authors
date: 2020-12-30
publication date: 2020-12-30
starting page: 53
ending page: 101
doi: 10.21277/se.v1i41.532

Savaiminio mokymosi ir klasikiniai metodai bei formos tėvų, mokančių vaikus namuose, vertinimu
type: item
description: Savaiminis ugdymas (pirmenybė teikiama besimokančiojo pasirinktai veiklai) gali būti vertinamas kaip mokymosi namuose forma. Ši ugdymo forma skiriasi nuo kitų mokymosi namuose formų, nes neturi mokymosi programos. Savaiminis ugdymas – ne tik ugdymo filosofija, bet ir daugelio šeimų gyvenimo būdas. Mokymasis čia suvokiamas kaip visą gyvenimą trunkantis procesas. Svarbu, kad vaikams būtų sukurta saviugdai tinkama aplinka, kurioje įvairaus amžiaus grupių vaikai galėtų laisvai bendrauti ir mokytis pagrindinių dalykų, susijusių su kultūra. Daugelyje šalių (pavyzdžiui, Anglijoje ar Jungtinėse Amerikos Valstijose) savaiminis ugdymas yra teisėta mokyklinio ugdymo alternatyva. Slovakijos, Čekijos ir Lenkijos įstatymai savaiminio ugdymo neleidžia traktuoti mokymosi namuose forma. Nepaisant to, 14,12 proc. minėtose šalyse gyvenančių tėvų, kurių vaikai ugdomi namuose, teigia praktikuojantys savaiminį ugdymą. Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje savaiminio ugdymo ir privalomų egzaminų alternatyvaus ugdymo mokykloje, t. y. vaikus ugdant namuose, problema išnagrinėta nepakankamai išsamiai. Šio tyrimo tikslas – prisidėti prie minėtos problemos sprendimo. Pristatomo tyrimo problema sietina su mokymosi namuose metodų ir formų reikšme privalomajam testavimui. Tyrimo tikslas – remiantis tėvų, pirmenybę teikiančių vaikų ugdymo namuose metodams ir formoms, nuomonėmis, atskleisti, su kokiais iššūkiais jų vaikai susiduria privalomojo pasiekimų vertinimo (testavimo) metu. Tyrimo probleminiai klausimai ir hipotezės. Kaip vaikų, nelankančių mokyklų, tėvai reflektuoja savo patirtis apie vaikų mokymąsi namuose Slovakijoje, Čekijoje ir Lenkijoje? Su kokiomis problemomis susiduria namuose besimokantys vaikai per privalomą egzaminą? Kokios yra tipiškos tėvų, pirmenybę teikiančių klasikiniams mokymo namuose metodams ir formoms, problemos per privalomus testavimus mokykloje? Tyrime dalyvavo 78 tėvai, kurių vaikai mokosi namuose (30 tėvų iš Lenkijos, 27 iš Čekijos, 21 iš Slovakijos). Atliekant tyrimą, …
subject: Articles
  topic: section
subject: mokymas namuose
  topic: keywords
subject: savaiminis ugdymas
  topic: keywords
subject: mokymo namuose metodai ir formos
  topic: keywords
subject: mokymosi namuose klasikiniai metodai ir formos
  topic: keywords
subject: problemos, kurių kyla atliekant privalomąjį žinių patikrinimą
  topic: keywords
creator: Ivana Rochovská
creator: Eva Dolinská
creator: Dáša Porubčanová
creator: Mária Gažiová
rights: Autorių teisės (c) 2023 Ivana Rochovská | Eva Dolinská | Dáša Porubčanová | Mária Gažiová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-15
publication date: 2023-12-15
starting page: 5
ending page: 20
doi: 10.15388/se.2023.45.1

Intervencijos modelio ikimokyklinio amžiaus vaikams, turintiems fonologinį nepakankamumą, teoriniai pagrindai
type: item
description: Sulaukę 5–6 metų, dauguma vaikų taisyklingai taria visus gimtosios kalbos garsus ir yra išsiugdę foneminį suvokimą, tačiau ne visi vaikai yra pasiekę tinkamą kalbėjimo ir kalbos išsivystymo lygį. Siekiant sumažinti kalbos raidos ir kalbos įsisavinimo sutrikimus, būtina atlikti intervencijas, grindžiamas nuosekliais žingsniais ir veikla. Šiame straipsnyje atskleidžiamos įvairių autorių, siekiančių paaiškinti tokių intervencijų poveikį, išvados. Autorė, remdamasi išanalizuota literatūra, siūlo logopedinės intervencijos modelį fonologiniams sutrikimams mažinti
subject: Articles
  topic: section
subject: Kalbos sutrikimai
  topic: keywords
subject: fonologiniai sutrikimai
  topic: keywords
subject: intervencijos
  topic: keywords
subject: intervencijos modelis
  topic: keywords
creator: Ilze Vilka
rights: Autorių teisės (c) 2021 Ilze Vilka
date: 2022-05-19
publication date: 2022-05-19
starting page: 109
ending page: 146
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.7

Žodžių suvokimo ir ekspresyviosios kalbos ypatumai neišplėtotos kalbos atveju
type: item
description: Straipsnyje aptariami vaikų, turinčių neišplėtotą kalbą, leksikos ypatumai. Atlikta kiekybinė sukauptojo vaikų kalbos tekstyno ir eksperimentinių užduočių rezultatų analizė padėjo atskleisti žodžių supratimo, vartojimo ypatumus, leksinės įvairovės rodiklius. Lyginami vaikų, turinčių neišplėtotą kalbą, ir tipinės kalbos raidos vaikų rezultatai. Tyrimas atskleidė, kad vaikai, kuriems būdinga neišplėtota kalba, statistiškai reikšmingai prasčiau atliko daiktavardžių ir veiksmažodžių supratimo bei produkcijos užduotis. Žodžių supratimo ir produkcijos sunkumus lemia reta žodžio vartosena vaiko aplinkoje, žodžio ilgis, darybinė struktūra, sinonimija, panašios reikšmės žodžių gausa.
subject: Articles
  topic: section
subject: kalbos sutrikimai
  topic: keywords
subject: kalbos neišsivystymas
  topic: keywords
subject: neišplėtota kalba
  topic: keywords
subject: žodžių supratimas
  topic: keywords
subject: žodžių produkcija
  topic: keywords
creator: Laura Kamandulytė-Merfeldienė
creator: Vilma Makauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2021 Laura Kamandulytė-Merfeldienė | Vilma Makauskienė
date: 2022-05-19
publication date: 2022-05-19
starting page: 147
ending page: 199
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.8

Fonologinių gebėjimų apibrėžtis, įvertinimas bei sąsajos su skaitymo sutrikimu (disleksija)
type: item
description: Straipsnyje pateikiama teorinė fonologinių gebėjimų apibrėžties ir struktūros analizė: atskleidžiama fonologinių gebėjimų samprata, jų grupės, sąsajos su skaitymo sutrikimu (disleksija). Taip pat šiame straipsnyje susitelkiama ties išsamiu fonologinių gebėjimų įvertinimo ypatumų tarptautiniu ir nacionaliniu mastu aptarimu. Teoriniam fonologinių gebėjimų konceptui atskleisti atlikta Lietuvos bei užsienio autorių mokslinių publikacijų analizė. Atlikta koncepto analizė leidžia teigti, kad fonologiniai gebėjimai apima fonologinį suvokimą, trumpalaikę atmintį bei greitą vardijimą. Tai bene dažniausiai užsienio šalyse tyrinėjami fonologiniai procesai, susiję su skaitymu ir(ar) rašymu. Gausūs skirtingomis užsienio kalbomis atlikti tyrimai leido parodyti akivaizdžias fonologinių gebėjimų ir skaitymo sutrikimo (disleksijos) sąsajas. Nustatyta, jog asmenims, turintiems disleksiją, būdingi nepakankami šios srities gebėjimai. Tačiau apžvelgtų ilgalaikių tyrimų rezultatai rodo, jog skaitymo pasiekimus ikimokykliniame ar priešmokykliniame amžiuje geriausiai prognozuoja du rodikliai: fonologinis suvokimas ir greitas vardijimas. Panašaus pobūdžio mokslo darbai, kuriuose analizuojamos fonologinių gebėjimų ir skaitymo lietuvių kalba koreliacijos, kol kas gana reti. Todėl prieš pateikiant tvirtą, moksliniais įrodymais grįstą išvadą šiuo klausimu būtina sukaupti daugiau empirinių duomenų. Taip pat akivaizdus nacionalinių tyrimų apie vaikų, turinčių kalbėjimo ir kalbos sutrikimų, fonologinius gebėjimus, poreikis.
subject: Articles
  topic: section
subject: fonologiniai gebėjimai
  topic: keywords
subject: fonologinis suvokimas
  topic: keywords
subject: fonologinė atmintis
  topic: keywords
subject: greitas vardijimas
  topic: keywords
subject: vertinimas
  topic: keywords
subject: skaitymo sutrikimai
  topic: keywords
subject: disleksija
  topic: keywords
creator: Simona Daniutė
creator: Ingrida Staliūnienė
rights: Autorių teisės (c) 2021 Simona Daniutė | Ingrida Staliūnienė
date: 2022-05-19
publication date: 2022-05-19
starting page: 53
ending page: 108
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.6

Į besimokantįjį orientuotas mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų ugdymas, taikant personalizuotą mokymąsi
type: item
description: Straipsnyje su skaitytojais dalijamasi pagrindiniais rezultatais, pasiektais kuriant, diegiant ir išbandant inovatyvią personalizuotu mokymusi grįstą pedagogų rengimo praktiką. Ši praktika sukurta ir įgyvendinta bendradarbiaujant Lietuvos pedagogų ugdymo centrams - Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, Vilniaus universitetu ir Vytauto Didžiojo universitetu, bei Islandijos universitetu ir Korko universitetu Airijoje[1]. Šiame straipsnyje dalijamasi pagrindiniais pasiekimais, susijusiais su sukurta personalizuotu mokymusi grindžiamo pedagogų ugdymo koncepcija bei šios koncepcijos pagrindu atnaujintomis pedagogų rengimo studijų programomis, taip pat su įdiegtos pedagogų ugdymo studijų programose personalizuotu mokymusi grindžiamos koncepcijos raiška. Šio tyrimo metodologija grindžiama antrine duomenų analize bei projekto INTERPEARL[2] pasiekimų ataskaitų analizę. INTERPEARL projekto metu įgytos žinios ir patirtis patvirtina prielaidą, kad į besimokantįjį orientuotoje paradigmoje mokytojo vaidmuo keičiasi, bet tampa kitaip svarbus. Mokytojas labiau veikia kaip pagalbininkas, taikydamas lankstų mokymosi tempą ir diferencijuotą vertinimo praktiką, o ne tiesiogiai perteikia žinias. Kartu su kitais aktualiais klausimais į besimokantįjį orientuotame mokymosi procese svarbiausi yra du aspektai: gebėjimas parinkti ir pasirinkti veiklą bei tinkamus vertinimo metodus, taip pat besimokančiojo gebėjimas prisiimti atsakomybę už savo mokymąsi, darantis didelę įtaką mokymosi pasiekimams [1] KA203 – Strateginės partnerystės aukštajam mokslui. Projektas INTERPEARL: Inovatyvus mokytojų ugdymas taikant personalizuotą mokymąsi 2018-1-LT01-KA203-046979
subject: Articles
  topic: section
subject: Inovacijos
  topic: keywords
subject: pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų ugdymas
  topic: keywords
subject: personalizuotas ugdymas
  topic: keywords
creator: Stefanija Ališauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2021 Stefanija Ališauskienė
date: 2022-05-19
publication date: 2022-05-19
starting page: 11
ending page: 51
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.5

Kurčiųjų ir neprigirdinčių studentų įsitraukimo į universitetines studijas galimybės: Jungtinės Karalystės patirtis
type: item
description: Šis tyrimas atliktas Jungtinės Karalystės universitetuose. Apklausta 10 respondentų iš 3 skirtingų universitetų, veikiančių Londone. Tyrimo tikslas – atskleisti kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų studentų įsitraukimo į universitetines studijas galimybes. Pagrindiniai tyrimo uždaviniai: išanalizuoti universitetinio mokslo prieinamumą kurtiesiems ir neprigirdintiems studentams; išsiaiškinti, ar yra prieinamos būtinos priemonės ir įranga, reikalinga pilnaverčiam studentų įtraukimui ir įsitraukimui, bei, kaip tenkinami studijų poreikiai, atsiradę dėl klausos praradimo; atskleisti, kaip studijų programa yra pritaikoma tenkinti papildomus tokių studentų mokymosi poreikius. Dalyvių imtį sudarė universiteto papildomos mokymosi pagalbos personalas ir dėstytojai. Tyrimas atliktas, taikant kokybinio tyrimo prieigą. Duomenys rinkti pasitelkus internetinį klausimyną, kuriame pateikti atsakymų pasirinkimai bei galimybė pateikti savo komentarus. Duomenys analizuoti, taikant teminę analizę. Pagrindinė tyrimo išvada: kurtieji ir neprigirdintieji studentai studijuodami dažnai susiduria su sunkumais, kadangi universitetai nėra visiškai prieinami šiems besimokantiesiems dėl išteklių ir kitų reikalingų mokymosi priemonių bei įrangos trūkumo. Dėstytojams reikia daugiau mokymų ir paramos, kad jie galėtų suteikti reikiamą papildomą pagalbą pažeidžiamiems studentams. Studijų programa išlieka ta pati visiems studentams, tačiau kartais daromos išimtys studentams, turintiems papildomų poreikių. Paprastai kurtiesiems ir neprigirdintiems studentams gali būti skiriama daugiau laiko atlikti užduotis.
subject: Articles
  topic: section
subject: Įtrauktis
  topic: keywords
subject: neprigirdintieji
  topic: keywords
subject: kurtieji
  topic: keywords
subject: aukštasis mokslas
  topic: keywords
creator: Indrė Ungeitytė
creator: Stefanija Ališauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2021 Indrė Ungeitytė | Stefanija Ališauskienė
date: 2022-05-20
publication date: 2022-05-20
starting page: 201
ending page: 242
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.9

Pagrindiniai rizikos grupės vaikų reabilitacijos aspektai
type: item
description: Šiame straipsnyje pateikiama rizikos grupės vaikų charakteristika pedagoginės problemos kontekste, analizuojamos įvairios sąvokos „reabilitacija“ interpretacijos mokslinėje literatūroje ir išaiškinamas reabilitacinio darbo su vaikais poreikis mokytojų praktikoje. Remiantis empirine apžvalga (anketine apklausa), atskleistas įvairių ugdymo įstaigų mokytojų ir psichologų idėjų bei nuomonių spektras apie reabilitacinio darbo su rizikos grupės vaikais tikslus ir uždavinius bei pagrindines šio darbo kryptis jų praktinėje veikloje. Siekiant išanalizuoti specialistų nuomonių interpretacijas dėl reabilitacijos pobūdžio ir vertinimo efektyvumo, buvo naudojamas kokybinių duomenų rinkimo metodas (anketinė apklausa, pokalbis) su atviro tipo klausimais. Autorė apibendrino specialistų atsakymus apie nagrinėjamą problemą pasitelkdama turinio analizės metodą ir taikydama atvirojo kodavimo procedūrą. Remiantis tyrimo rezultatais, nustatyti šeši reabilitacijos kontekstai, dauguma specialistų reabilitaciją traktuoja kaip visapusišką pagalbą vaikams, siekiant sėkmingai sugrąžinti juos į visavertį socialinį gyvenimą; jų įtraukimą į socialinių santykių sistemą šiam tikslui organizuojamo ugdymo metu; profesinį mokymą; sveikos gyvensenos ir įstatymus gerbiančio elgesio ugdymą.
subject: Articles
  topic: section
subject: rizikos grupės vaikai
  topic: keywords
subject: deviantinis elgesys
  topic: keywords
subject: netinkama adaptacija
  topic: keywords
subject: teisinė reabilitacija
  topic: keywords
subject: medicininė reabilitacija
  topic: keywords
subject: socialinė ir pedagoginė reabilitacija
  topic: keywords
subject: visapusiška pagalba ir parama
  topic: keywords
subject: profesinė veikla
  topic: keywords
subject: socialinė adaptacija
  topic: keywords
creator: Nodira Israilova
rights: Autorių teisės (c) 2021 Nodira Israilova
date: 2022-05-20
publication date: 2022-05-20
starting page: 243
ending page: 318
doi: 10.15388/se.2021.v2i43.10

Vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimą, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje: tėvų patirtis
type: item
description: Vaikai, turintys negalią, kaip ir kiti vaikai, turi teisę ugdytis bendroje švietimo sistemoje ir gauti kokybišką ugdymą, tačiau praktikoje, kitose šalyse ir Lietuvoje, pastebima nemažai trūkumų šioje srityje. Pažymėtina, kad nemenkus iššūkius įtraukiajam ugdymui kelia ASS turinčių vaikų ugdymas. ASS turintys vaikai jautriau reaguoja į juos supančią aplinką. Tam turi įtakos ASS turinčių vaikų socialinės sąveikos, bendravimo sunkumai, pasikartojantis, stereotipinis elgesys, interesai, veikla, taip pat vaiką supančios aplinkos nepasirengimas atliepti jo individualius poreikius. Vaikų, turinčių ASS, buvimas bendrojo ugdymo mokykloje dar negarantuoja jų įtraukties, svarbu sudaryti tinkamas sąlygas jam prasmingai ir aktyviai dalyvauti ugdymo procese, įsitraukti į bendras veiklas su bendraamžiais, jaustis klasės, mokyklos bendruomenės dalimi bei pasiekti jo galimybes atitinkančių ugdymo tikslų ir rezultatų. Nors pastaruoju metu mokslininkai vis daugiau dėmesio skiria vaikų, turinčių ASS ugdymui, tačiau stokojama tyrimų, atskleidžiančių sėkmingo ugdymosi prielaidas bendrojo ugdymo mokyklose. Todėl aktualu atskleisti realią šių vaikų įtraukties į švietimo sistemą patirtį. Straipsnyje atskleidžiamos vaikų, turinčių ASS, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje, remiantis tėvų patirtimi. Tyrimui pasirinktas kokybinis tyrimas, taikant pusiau struktūruotą interviu metodą. Tyrime dalyvavo šeši ASS turinčių vaikų tėvai, kurių vaikas, mokosi pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje. Gauti duomenys buvo analizuojami taikant kokybinės turinio analizės metodą, laikantis induktyvios, tyrimo duomenimis grįstos, temų sudarymo logikos. Tyrimas parodė, kad vaikų, turinčių ASS, sėkmingo ugdymosi prielaidos pradinėje bendrojo ugdymo mokykloje siejamos su tėvų vaiko negalios priėmimu ir jų atvirumu, nustačius vaikui ASS, tinkamu mokyklos pasirengimu priimti ASS turinčius vaikus, vaiko pasirengimu lankyti mokyklą, tėvų ir mokyklos bendradarbiavimu, dėmesio skyrimu vaiko adap…
subject: Articles
  topic: section
subject: autizmo spectro sutrikimas
  topic: keywords
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
subject: pradinė mokykla
  topic: keywords
subject: tėvų patirtis
  topic: keywords
subject: vaikas
  topic: keywords
creator: Rita Raudeliūnaitė
creator: Vida Gudžinskienė
rights: Autorių teisės (c) 2022 Rita Raudeliūnaitė | Vida Gudžinskienė
date: 2022-12-07
publication date: 2022-12-07
starting page: 155
ending page: 219
doi: 10.15388/se.2022.v1i44.15

Vadovų požiūris ir veikmė kuriant įtraukią mokyklą
type: item
description: Straipsnyje analizuojamas vadovų požiūris ir veiksmai, įgyvendinant mokyklos pasirinktą įtraukųjį ugdymą stiprinantį projektą. Projekto įgyvendinimas Lietuvoje remiamas programos „Renkuosi mokyti – mokyklų kaitai!“, kuria siekiama įtraukiojo ugdymo, kaip dėmesio kiekvienam vaikui bei nuolatinės jo mokymosi pažangos, didinimo. Straipsnyje pateikti interviu su 14-ka programos „Renkuosi mokytis – mokyklų kaitai!“ pirmajame etape dalyvavusių Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų vadovų. Interviu siekta išsiaiškinti, koks mokyklų vadovų požiūris į įtraukųjį ugdymą ir kaip jie planuoja ir valdo mokykloje vykstančius transformacinius procesus stiprinant įtraukųjį ugdymą. Taikant induktyvios kokybinės turinio analizės metodą išskirtos keturios temos atskleidžiančios mokyklų vadovų požiūrių ir veiksmų įvairovę kuriant įtraukią mokyklą: 1) įtraukties fenomeno dekonstrukcija, kurioje išskirtos individualumo pripažinimo ir lygių galimybių, kiekvieno vaiko pažangos ir dalyvavimo ir bendrųjų kompetencijų ugdymo kategorijos; 2) asmeninė parengtis įtraukties stiprinimui, kur išryškėjo kaitos prasmes internalizacijos ir kaitos iššūkių pripažinimo elementai; 3) lyderystės projekcijos, pasireiškiančios vertybinių prioritetų „deklaravimu“ asmeniniu pavyzdžiu, mokytojus palaikančiomis ir įkvepiančiomis iniciatyvomis ir 4) organizacinių struktūrų pertvarkymas kuriant ir formalizuojant vidines tvarkas ir susitarimus, kolegialaus mokymosi sistemą ir priimant įvairaus pobūdžio išteklius mobilizuojančius sprendimus.
subject: Articles
  topic: section
subject: įtrauki mokykla
  topic: keywords
subject: mokyklos transformacija
  topic: keywords
subject: vadovo požiūris ir veikmė
  topic: keywords
creator: Lina Miltenienė
creator: Jūratė Valuckienė
creator: Milda Damkuvienė
creator: Sigitas Balčiūnas
creator: Evandželina Petukienė
creator: Meda Bugenytė
rights: Autorių teisės (c) 2022 Lina Miltenienė | Jūratė Valuckienė | Milda Damkuvienė | Sigitas Balčiūnas | Evandželina Petukienė | Meda Bugenytė
date: 2022-12-07
publication date: 2022-12-07
starting page: 9
ending page: 54
doi: 10.15388/se.2022.v1i44.11

Vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, mitybos ir asmeninės higienos įgūdžių formavimosi tyrimas
type: item
description: Straipsnyje analizuojami vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, valgymo ir asmens higienos įgūdžių susiformavimo tyrimo rezultatai. Aprašomos pagrindinės ugdymo kryptys formuojant vaikų, turinčių intelekto sutrikimų, savitarnos įgūdžius: valgymo, asmeninės higienos, apsirengimo ir nusirengimo ir kt. Nustatyta, kad vaikų, turinčių vidutinį ir žymų intelekto sutrikimą, buitinio savarankiškumo formavimosi sėkmę lemia tikrojo vaikų poreikių lygio nustatymas, darbo su vaikais turinio tobulinimas naudojant įvairias vaizdines priemones, pozityvaus požiūrio į buitinę veiklą formavimas, laipsniškas kontrolės silpninimas, siekiant padidinti vaiko savarankiškumą ir aktyvumą.
subject: Articles
  topic: section
subject: Vaikai turintys intelekto negalią
  topic: keywords
subject: vidutinis ir žymus intelekto sutrikimas
  topic: keywords
subject: valgymo įgūdžiai
  topic: keywords
subject: asmeniniai higienos įgūdžiai
  topic: keywords
subject: specialiosios institucijos
  topic: keywords
creator: Yuliya Haletska
rights: Autorių teisės (c) 2022 Yuliya Haletska
date: 2022-12-07
publication date: 2022-12-07
starting page: 127
ending page: 154
doi: 10.15388/se.2022.v1i44.14

Asmenų, turinčių negalią, gyvenimo kokybė ir pasitenkinimas gyvenimu priverstinio socialinio atsiribojimo ir izoliacijos namuose dėl Covid-19 pandemijos metu
type: item
description: Šiuo tyrimu buvo siekiama išanalizuoti Ukrainos ir Lietuvos asmenų, turinčių negalią, gyvenimo kokybę ir pasitenkinimą gyvenimu karantino dėl COVID-19 pandemijos metu. Tyrime iš viso dalyvavo 546 16–84 metų amžiaus respondentai iš Lietuvos ir Ukrainos. Respondentai užpildė autorių sudarytą klausimyną ir subjektyvaus laimingumo skalę (angl. Subjective Happiness Scale), kad būtų galima įvertinti jų gyvenimo kokybę, subjektyvų laimingumą ir pasitenkinimą gyvenimu. Siekiant įvertinti sąsajas tarp gyvenimo kokybės, subjektyvaus laimingumo ir pasitenkinimo gyvenimu buvo naudojamas Pirsono koreliacijos koeficientas. Rezultatai rodo išmatuotų konstruktų tarpusavio ryšį: subjektyviai įvertinta gyvenimo kokybė karantino metu susijusi su pasitenkinimu įvairiose gyvenimo srityse ir vidutiniškai susijusi su subjektyviu laimingumu. Apibendrinant galima teigti, kad tyrimas parodė gyvenimo kokybės, subjektyvaus laimingumo ir pasitenkinimo gyvenimu tarpusavio priklausomybę, leidžiančią manipuliuoti atskirais komponentais ir sukelti pokyčius ne tik mokslo, bet ir imantis į fizinę bei psichikos sveikatą orientuotų prevencinių veiksmų siekiant pagerinti asmenų, turinčių negalią, savijautą.
subject: Articles
  topic: section
subject: pasitenkinimas gyvenimu
  topic: keywords
subject: laimė
  topic: keywords
subject: asmenys su negalia
  topic: keywords
subject: karantinas dėl Covid-19 pandemijos
  topic: keywords
subject: gyvenimo kokybė
  topic: keywords
creator: Olena Chykhantsova
creator: Justina Kievišienė
creator: Ingrida Baranauskienė
creator: Cesar Agostinis-Sobrinho
rights: Autorių teisės (c) 2022 Olena Chykhantsova | Justina Kievišienė | Ingrida Baranauskienė | Cesar Agostinis-Sobrinho
date: 2022-12-07
publication date: 2022-12-07
starting page: 103
ending page: 126
doi: 10.15388/se.2022.v1i44.13

Telepraktika teikiant logopedinę pagalbą vaikams: Logopedų nuomonė ir patirtys
type: item
description: Straipsnyje analizuojamos logopedų nuomonė ir patirtys, teikiant logopedinę pagalbą telepraktikos būdu COVID-19 situacijos aplinkybėmis. Atlikta kiekybinė ir kokybinė tyrimo duomenų analizė atskleidė šalies logopedų sampratą, taikomas telepraktikos rūšis, šios praktikos taikymo privalumus ir ribotumus, galimybes teikti (ne)tiesioginę pagalbą vaikams, turintiems įvairių kalbėjimo, kalbos ir rijimo sutrikimų, galimybes kokybiškai atlikti profesines logopedo funkcijas per nuotolį. Tyrimas atskleidė, kad telepraktika logopedo darbe, nors kėlusi daug iššūkių dėl poreikio ją taikyti nenumatytomis aplinkybėmis ir tam tinkamai nepasirengus, turi daug privalumų ir gali būti sėkmingai taikoma derinant ją su įprasta, tradicine, fizinio kontakto būdu teikiama pagalba
subject: Articles
  topic: section
subject: Covid-19 epidemiologinė situacija
  topic: keywords
subject: telepraktika
  topic: keywords
subject: logopedinė pagalba
  topic: keywords
subject: logopedų nuomonė ir patirtys
  topic: keywords
creator: Daiva Kairienė
creator: Aušra Gajauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2022 Daiva Kairienė | Aušra Gajauskienė
date: 2022-12-07
publication date: 2022-12-07
starting page: 55
ending page: 102
doi: 10.15388/se.2022.v1i44.12

Mokinių, turinčių dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimą, mokymosi poreikių supratimas ir parama
type: item
description: Nacionalinio vaikų sveikatos tyrimo (angl. The National Survey of Children’s Health), atlikto 2011–2012 metais, rezultatai parodė, kad vienam iš dešimties mokyklinio amžiaus vaikų buvo diagnozuotas dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas, išaugęs 42 proc. nuo 2003 iki 2011 metų (Visser ir kt., 2013). Šis augimas kelia susirūpinimą, nes dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas daro neigiamą poveikį mokinio elgesiui, ypač mokyklos aplinkoje; tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį daugeliui mokinio gyvenimo aspektų. Dažniausiai su tuo susijusios problemos yra neadaptyvi socialinė interakcija ir tarpasmeniniai santykiai (Litner, 2003; Barkley, Fischer, Smallish, Fletcher, 2004), prasti pasiekimų rezultatai ir aukštesni likimo toje pačioje klasėje bei iškritimo rodikliai, lyginant su vaikais, neturinčiais negalių (Birchwood, Daley, 2012; Barkley, 2015). Atsižvelgiant į dažnėjantį šio sutrikimo diagnozavimą ir neigiamą jo poveikį, būtina, kad mokytojai suprastų šio sutrikimo ypatumus, gydymą, intervencijas. Šio straipsnio tikslas yra suteikti mokytojams informacijos ir rekomendacijų, susijusių su vaikų ir paauglių, turinčių dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimą, mokymo(si) poreikiais.
subject: Articles
  topic: section
subject: dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sutrikimas
  topic: keywords
subject: mokslininkai
  topic: keywords
subject: vykdomos funkcijos
  topic: keywords
creator: Jessica L. Hagaman
creator: Kathryn J. Casey
rights: Autorių teisės (c) 2016 Authors
date: 2016-06-27
publication date: 2016-06-27
starting page: 9
ending page: 50
doi: 10.21277/se.v1i34.248