Taikomoji kalbotyra
type: channel
description: Įkurtas 2012 m. Publikuoja tiriamuosius, apžvalginius, diskusinius straipsnius, recenzijas ir mokslinius esė taikomosios kalbotyros tematika. Registruotas Scopus nuo 2021.
publisher: Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
language: lt
publication name: Taikomoji kalbotyra
issn: 2029-8935
items: Vertikalios erdvės raiška kalboje: anglų k. below ir lietuvių k. žemiau reikšmė iš kognityvinės perspektyvos
items: Egipto arabų ir anglų kalbų pasirinkimo strategijos spalvų nominacijoje: dviejų Egipto vaizdo tinklaraščių atvejo analizė
items: Veiksmažodžių diskutuoti, disputuoti valentingumas dabartinėje lietuvių kalboje
items: Istorinės sociolingvistikos konferencijoje minėtas tinklo HiSoN dvidešimtmetis
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Anglų kalbos funkcijos Vilniaus kalbiniame kraštovaizdyje
items: Lietuvos Respublikos piliečių vardai ir pavardės su raidėmis x, w ir q: argumentai pro ir contra
items: Lietuvių kalbos būdvardžių analizė tekstynų lingvistikos metodu: netipiškos vartosenos nustatymas
items: Vietinė tapatybė Pietryčių Lietuvoje XXI amžiaus pradžioje
items: Raštingumo samprata paskutiniais sovietmečio dešimtmečiais išleistuose gimtosios lietuvių kalbos vadovėliuose 1–4 klasėms
items: Demografinių veiksnių įtaka žodžių asociacijoms
items: Daiktavardžio neapykanta ir su juo semantiškai susijusių žodžių valentingumas dabartinėje lietuvių kalboje
items: Jungtukai lenkų gestų kalbos žodynuose ir iš lenkų kalbos verstuose tekstuose gestų kalba
items: Jaunų lietuvių kilmės argentiniečių motyvacija mokytis lietuvių kalbos
items: Le désaccord et les formes de politesse dans le débat médiatique marocain: Une approche interactionnelle
items: Pirmosios klasės mokinių metalingvistinis sąmoningumas standartinės kalbos socialinio prestižo atžvilgiu
items: Lengvai suprantama kalba socialinei įtraukčiai – atvejo aprašymas
items: Kodų kaitos funkcijos lietuviškuose vloguose
items: Neišsilavinęs ir mažiau patikimas. Socialinė distancija pasąmoninėse nuostatose lietuvių kalbos su rusišku akcentu atžvilgiu
items: Garsinių ir vaizdinių stimulų įtaka išgalvotų žodžių pakartojimo testo rezultatams
items: Subūdvardėjusių lietuvių kalbos dalyvių atpažinimo kriterijai
items: Būdvardiškųjų žodžių derinimo ryšio įsisavinimas dvikalbystės sąlygomis
items: Asimetrinė komunikacija: kaip kalbame su gyvūnais ir apie juos?
items: Dvikalbio estiškai ir angliškai kalbančio vaiko ilgalaikis tyrimas: kalbos pasirinkimas ir kodų kaita
items: Įkūnijimas ir bendrystės jausmas kalbų mokymosi nuotoliniu būdu kontekstuose
items: Ką lemia asimetrija: turkų kalbos kreipiniai bendraujant su naminiais gyvūnais, kūdikiais ir vaikais
items: Elektroninio prancūzų kaip užsienio kalbos mokinių tekstyno kūrimas
items: Automatinis kalbos dalių žymėjimas (POS) Tartu estų anglų kalbos mokinių tekstyne: mokinių klaidų poveikis CLAWS7 įrankio tikslumui
items: Vengrų kalbos akuzatyvo mokymas švedų kalbos gimtakalbiams: problemos ir sprendimai

Vertikalios erdvės raiška kalboje: anglų k. below ir lietuvių k. žemiau reikšmė iš kognityvinės perspektyvos
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Prielinksnių motyvuotoji polisemija dažnai tampa tyrimo objektu kognityvinėje kalbotyroje. Šio darbo tikslas (1) nustatyti anglų k. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">below<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> ir lietuvių k. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">žemiau<span lan…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: motyvuotoji polisemija
  topic: keywords
subject: prielinksniai
  topic: keywords
subject: anglų k.
  topic: keywords
subject: lietuvių k.
  topic: keywords
creator: Ieva Stasiūnaitė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Ieva Stasiūnaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 10
ending page: 10
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.10

Egipto arabų ir anglų kalbų pasirinkimo strategijos spalvų nominacijoje: dviejų Egipto vaizdo tinklaraščių atvejo analizė
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Šiame straipsnyje nagrinėjamas egiptiečių arabų ir anglų kalbos pasirinkimas spalvų pavadinimams nusakyti dvikalbiuose dviejų Egipto vaizdo tinklaraštininkų (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">vloger<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">) internetiniuose vaizdo įrašuose. Informantės – dvi jaunos egiptietės, kurių „YouTube“ turinys orientuotas į gyvenimo būdo temas, tarp jų ir filmuotas ir aprašytas pirkinių apžvalgas. Šiame atvejo tyrime keturios valandos „YouTube“ įrašų buvo analizuojamos taikant kokybinius metodus ir siekiant atskleisti, kaip kalba nusakomi spalvų pavadinimai ir atspalviai. Buvo nustatyta spalvų pavadinimų vartosena anglų ir arabų kalbomis ir palyginti va…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: kodų kaita
  topic: keywords
subject: spalvos
  topic: keywords
subject: egiptiečių arabų–anglų kalba
  topic: keywords
subject: vaizdo tinklaraščiai (vlogai)
  topic: keywords
subject: vartosena grįsta prieiga
  topic: keywords
creator: Natalia Siereda
rights: Autorių teisių (c) 2025 Natalia Siereda https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-15
publication date: 2025-12-15
starting page: 144
ending page: 155
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.9

Veiksmažodžių diskutuoti, disputuoti valentingumas dabartinėje lietuvių kalboje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnyje pristatomo tyrimo objektas – <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">tarptautinių veiksmažodžių <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">diskutuoti<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-var…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: veiksmažodis diskutuoti
  topic: keywords
subject: veiksmažodis disputuoti
  topic: keywords
subject: valentingumas
  topic: keywords
subject: leksinis semantinis laukas
  topic: keywords
creator: Loreta Vaičiulytė-Semėnienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Loreta Vaičiulytė-Semėnienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-11-17
publication date: 2025-11-17
starting page: 121
ending page: 143
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.8

Istorinės sociolingvistikos konferencijoje minėtas tinklo HiSoN dvidešimtmetis
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Bristolio universitete (JK) prieš dvidešimtmetį suburtas tarptautinis Istorinės sociolingvistikos tinklas (HiSoN). Sukaktį pažyminčioje konferencijoje išklausyti pranešimai, skirti vykdomiems kalbos istorijos, kalbos ideologijos, istorinės daugiakalbystės tyrimams. Aptarti iššūkiai ir pasiekimai, su kuriais susidurta tiriant įvairias istorinės raštijos rūšis. Pranešėjai dalinosi savo patirtimis ir atradimais, kuriuos padarė gvildendami įvairių kalbų bei kalbų variantų vartoseną ir kalbų kontaktų istoriją. Plenariniai pranešėjai kvietė permąstyti kalbos istorijos suvokimą bei apžvelgė HiSoN tinklo pasiekimus. Diskutuota kaip populiarizuotina kalbos istorijos mokslinė samprata, kaip suderintinos mokslo aktualijos ir nusistovėjusi kalbos pedagogikos praktika, tyrėjų prieigos prie duomenų problemos, jautrių duomenų (ne)viešinimo etika; nemažai klausimų liko neatsakyti. Kitų metų HiSoN konferencija bus skirta sakytinio ir rašytinio diskursų istorinėje raštijoje tyrimams.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Istorinės sociolingvistikos tinklas
  topic: keywords
subject: konferencija
  topic: keywords
subject: Bristolio universitetas
  topic: keywords
subject: inovaciniai kalbos tyrimai
  topic: keywords
creator: Veronika Girininkaitė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Veronika Girininkaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 74
ending page: 80
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.5

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Meilutė Ramonienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 1
ending page: 4

Anglų kalbos funkcijos Vilniaus kalbiniame kraštovaizdyje
type: item
description: Šiame straipsnyje analizuojamos globaliosios anglų kalbos funkcijos Vilniaus kalbinio kraštovaizdžio ženkluose. Tyrimo tikslas yra nustatyti, kokias funkcijas anglų kalba atlieka Vilniaus viešuosiuose užrašuose ir kaip atliekamos funkcijos skiriasi priklausomai nuo diskurso tipo: komercinio, kultūros, gatvės meno, infrastruktūrinio, viešųjų paslaugų, turizmo, COVID-19, protesto, sporto, reguliacinio, politinio, sveikatinimo. Taip pat siekiama išsiaiškinti, ar anglų kalbos funkcijos skirasi vienakalbiuose ir daugiakalbiuose užrašuose. Derinant kiekybinius ir kokybinius kalbinio kraštovaizdžio metodus, analizuojamas 861 Vilniaus viešųjų erdvių užrašas su anglų kalba. Nustatyta, kad dažniausiai anglų kalba atlieka informacinę funkciją (63,8 proc.), o simbolinė anglų kalbos funkcija išreikšta mažiau (20,5 proc.). Ir simbolinio, ir komunikacinio anglų kalbos vartojimo viename užraše nustatyta mažiausiai (15,5 proc.). Tyrimas parodė, kad anglų kalbos funkcijos skiriasi priklausomai nuo diskurso tipo ir nuo to, ar užrašas yra vienakalbis, ar daugiakalbis.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: anglų kalbos funkcijos
  topic: keywords
subject: globalioji anglų kalba
  topic: keywords
subject: diskursų tipai
  topic: keywords
subject: kalbinis kraštovaizdis
  topic: keywords
subject: Vilnius
  topic: keywords
creator: Inga Daraškienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 144
ending page: 157
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.9

Lietuvos Respublikos piliečių vardai ir pavardės su raidėmis x, w ir q: argumentai pro ir contra
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šiame straipsnyje, remiantis kokybine giluminių pusiau struktūruotų interviu, atliktų 2022 metų rugpjūčio<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> – gruodžio mėnesiais, turinio analize, nagrinėjama, kaip vertinamas 2022 m. sausio 18 d. Seimo priimtas įstatymas, leidžiantis Lietuvos piliečių pavardes rašyti lotyniškais rašmenimis, įskaitant x, w ir q, tik be diakritinių ženklų. Atliekant kokybinę turinio analizę laikytasi retorinės komunikacijos schemos, kuri būdinga informaciniams samprotaujamiesiems tekstams, turintiems įtikinėjimo branduolį. Iš dalies vadovautasi F<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">ranc՚o H. van Eemeren՚o ir Rob՚o G…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Lietuvos piliečių pavardės
  topic: keywords
subject: asmens dokumentai
  topic: keywords
subject: kalbos politika
  topic: keywords
subject: komunikacija
  topic: keywords
subject: argumentai
  topic: keywords
creator: Lina Murinienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Lina Murinienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-05-06
publication date: 2025-05-06
starting page: 21
ending page: 35
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.2

Lietuvių kalbos būdvardžių analizė tekstynų lingvistikos metodu: netipiškos vartosenos nustatymas
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnio tikslas – pristatyti tyrimą, kurio metu išanalizuota 94 dažnų būdvardžių (12 santykinių ir 82 kokybinių) vartosena tekstyne, siekiant išsiaiškinti, kurie iš jų gali būti netipiškos vartosenos. Netipiškos vartosenos būdvardžiais laikomi tie, kurie gramatinėmis ir leksinėmis semantinėmis ypatybėmis išsiskiria iš kitų būdvardžių. Tyrimo šaltiniai – <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Mokomasis<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> lietuvių kalbos vartosenos leksikonas <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; or…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: būdvardžiai
  topic: keywords
subject: leksinė gramatika
  topic: keywords
subject: lietuvių kalba
  topic: keywords
subject: netipiška vartosena
  topic: keywords
subject: tekstynų lingvistika
  topic: keywords
creator: Laima Jancaitė-Skarbalė
creator: Erika Rimkutė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Laima Jancaitė-Skarbalė | Erika Rimkutė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-09-11
publication date: 2025-09-11
starting page: 81
ending page: 105
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.6

Vietinė tapatybė Pietryčių Lietuvoje XXI amžiaus pradžioje
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pagrindinis dėmesys sutelkiamas į Pietryčių Lietuvos gyventojų vietinės tapatybės formavimosi aspektus. Ieškoma sąsajų tarp istorinių aplinkybių nulemtos gyvenamos teritorijos valstybinės priklausomybės kaitos ir vietos gyventojų identiteto. Tyrimo, paremto XXI a. pradžioje iš 17 <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Lietuvių kalbos atlaso<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (LKA) punktų Šalčininkų rajone surinkta empirine medžiaga, tikslas – atsakyti į kelis klausimus: kokiomis aplinkybėmis susiformavo daugiakalbių gyventojų vietinis identitetas ir kodėl nemaža regiono gyventojų grupė pasirinko vadintis…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Pietryčių Lietuva
  topic: keywords
subject: vietinė (tuteišių) tapatybė
  topic: keywords
subject: riba tarp „vietinio“ ir „nevietinio“
  topic: keywords
subject: etninė tapatybė
  topic: keywords
subject: baltarusių tarmė „po prostu“
  topic: keywords
creator: Nijolė Tuomienė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Nijolė Tuomienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-09
publication date: 2025-06-09
starting page: 36
ending page: 58
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.3

Raštingumo samprata paskutiniais sovietmečio dešimtmečiais išleistuose gimtosios lietuvių kalbos vadovėliuose 1–4 klasėms
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje aprašomo tyrimo išeities taškas – nuostata, kad sovietmečio vadovėliuose jauniausiųjų klasių moksleiviams bus regimos ryškios standartinės kalbos ideologijos idėjos. Tokia prielaida keliama pagrįstai – sovietmečiu lietuvių kalbos norminimo teorijos ir praktikos buvo aktyviai kuriamos, todėl tikėtina, kad jos veikė ir visus to meto gimtosios lietuvių kalbos vadovėlius, tarp jų – ir skirtus jauniausiųjų klasių moksleiviams. Pasitelkiant kritinę diskurso analizę, straipsnyje keliamas tikslas išsiaiškinti, kas būdinga standartinės kalbos ideologijos paveiktai raštingumo sampratai, pateikiamai paskutiniais sovietmečio dešimtmečiais leistuose gimtosios lietuvių kalbos vadovėliuose 1–4 klasėms. Kaip tyrimo medžiaga pasirinkti vadovėliai atskleidė<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">, kad nors šiuo laikotarpiu kitų šalių pedagogikos srityje pradedamas kritiškai vertinti standartinės kalbos ideologijos vaidmuo, o mokant kalbos labiau remiamasi šiuolaikinio kalbotyros mokslo įžvalgomis, mūsų mokykloje vis dar diegta iš standartinės kalbos ideologijos kylanti ir j…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: gimtoji kalba
  topic: keywords
subject: standartinė kalba
  topic: keywords
subject: raštingumas
  topic: keywords
subject: standartinės kalbos ideologija
  topic: keywords
subject: lietuvių kalbos vadovėliai
  topic: keywords
creator: Ramunė Čičirkaitė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Ramune Čičirkaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-05-06
publication date: 2025-05-06
starting page: 1
ending page: 20
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.1

Demografinių veiksnių įtaka žodžių asociacijoms
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Žodžių asociacijos – tai ryšys tarp stimulo ir reakcijos, dažniausiai išgaunamos žodžių asocia­cijų testu. Žodžių asociacijų testas yra eksperimentinis tyrimo metodas, vykdomas taip: dalyviams pateikiamas žodis–stimulas ir prašoma atsakyti pirmu mintyse kilusiu žodžiu. Dažnai žodžių asociacijų tyrimų rezultatas būna vadinamieji asociacijų normų sąrašai – tai sąrašai, žodynai ar duomenų bazės, kuriose nurodoma, kaip dažnai tam tikri stimulai sukelia vienokias ar kitokias žodžių asociacijas, kurie esą yra tipiški visai kalbinei bendruomenei. Kita vertus, pastaruoju metu pradėtas kelti klausimas, ar tokių normų sąrašų sudarymas yra tikslingas, nes žodžių asociacijos varijuoja. Manoma, kad žodžių asociacijoms įtaką daro stimulas ir eksperimento dalyvis. Šiame tyrime nagrinėjama dalyvių įtaka – tiriama demografinių veiksnių įtaka žodžių asociacijoms. Siekiama atsakyti į klausimą, ar demografiniai veiksniai, tokie kaip lytis, amžius, gyvenamosios vietos dydis, etnografinis regionas ir išsilavinimas, daro įtaką asociacijoms ir, jei daro, kokią. Tikslui pasiekti sudarytas tyrimo įrankis, kurį sudaro 30 abstrakčių stimulų ir sociolingvistinis klausimynas. Eksperimente dalyvavo 389 dalyviai, kurie pateikė 11 046 asociacijas, kurios sudarė tiriamąją medžiagą. Demografinių veiksnių įtaka asociacijoms buvo tiriama kiekybiniu metodu – atlikta regresinė analizė parodė, kad skirtingų demografinių charakteristikų dalyviai pateikė skirtingas asociacijas: jaunesni tyrimo dalyviai dažniau pateikė s…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: žodžių asociacijos
  topic: keywords
subject: žodžių asociacijų testas
  topic: keywords
subject: demografiniai veiksniai
  topic: keywords
subject: daugianarė regresija
  topic: keywords
creator: Marta Marija Aleknavičiūtė
rights: Autorių teisių (c) 2025 Marta Marija Aleknavičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-11-04
publication date: 2025-11-04
starting page: 106
ending page: 120
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.7

Daiktavardžio neapykanta ir su juo semantiškai susijusių žodžių valentingumas dabartinėje lietuvių kalboje
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Straipsnyje pristatomo tyrimo objektas – daiktavardis <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">neapykanta<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">. Remiantis <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Dabartinės lietuvių kalbos tekstyno<span style="color: #…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: daiktavardis neapykanta
  topic: keywords
subject: valentingumas
  topic: keywords
subject: leksinis semantinis laukas
  topic: keywords
creator: Veslava Čižik-Prokaševa
rights: Autorių teisių (c) 2024 Veslava Čižik-Prokaševa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 158
ending page: 177
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.10

Jungtukai lenkų gestų kalbos žodynuose ir iš lenkų kalbos verstuose tekstuose gestų kalba
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Šis darbas pagrįstas lyginamąja analize. Tiriami lenkų gestų kalbos (LGK) žodynuose pateikiami jungtukai, pradedant istoriniais ir baigiant šiuolaikiniais leidimais, ir jungtukai, kurie vartojami LGK tekstuose, verstuose iš lenkų kalbos. Tyrimas apima žodynus nuo seniausio žinomo šaltinio <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Słownik mimiczny dla głuchoniemych i osób z nimi styczność mających<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> (1879) iki šiuolaikinio internetinio žodyno <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: norma…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Kurtieji
  topic: keywords
subject: lenkų gestų kalba
  topic: keywords
subject: atitikmenys gestų kalboje
  topic: keywords
subject: lenkų kalbos jungtukai
  topic: keywords
creator: Monika Kozub
rights: Autorių teisių (c) 2024 Monika Kozub https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-11-14
publication date: 2024-11-14
starting page: 52
ending page: 61
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.4

Jaunų lietuvių kilmės argentiniečių motyvacija mokytis lietuvių kalbos
type: item
description: Straipsnyje aprašomo tyrimo tikslas – atsakyti į klausimus, kokie veiksniai skatina jaunus lietuvių kilmės argentiniečius mokytis lietuvių kalbos, kokios tiriamosios grupės kalbinės nuostatos, nuomonė apie Lietuvą, kokia jų etninė tapatybė. Tyrime analizuotos 33 respondentų sociolingvistinės anketos ir motyvacijos klausimyno atliktys bei 5 kokybiniai pusiau struktūruoti interviu su jaunais lietuvių kilmės argentiniečiais. Kiekybinių duomenų analizė atlikta taikant aprašomosios ir išvadų statistikos metodus, o kokybiniams interviu pasitelktas teminės analizės metodas.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: svetimosios kalbos mokymosi motyvacija
  topic: keywords
subject: kalbinės nuostatos
  topic: keywords
subject: etninė tapatybė
  topic: keywords
subject: lietuvių kilmės argentiniečiai
  topic: keywords
subject: sociolingvistiniai veiksniai
  topic: keywords
creator: Lina Kalnaitytė
creator: Loreta Vilkienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Lina Kalnaitytė | Loreta Vilkienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 119
ending page: 143
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.8

Le désaccord et les formes de politesse dans le débat médiatique marocain: Une approche interactionnelle
type: item
description: Cette étude se veut une esquisse de la notion de désaccord dans le débat médiatique marocain au temps du covid-19. Il s’agit, en l’occurrence, de démontrer les modalités de production de désaccord et les formes qui lui sont afférentes dans un débat télévisé essentiellement conflictuel. Cet acte discordant est conçu selon l’appareil terminologique de l’analyse conversationnelle d’orientation ethnométhodologique, dans la mesure où l’acte réactif (désaccord) dépend intimement (dépendance conditionnelle) de l’acte initiatif du locuteur. Conscients de la dangerosité de leurs actes respectifs, les participants à l’interaction verbale mettent en place un ensemble d’adoucisseurs et/ou de durcisseurs afin d’éviter de se montrer impolis lors du déclenchement du désaccord. Pour ce faire, nous avons fait appel à un corpus composé de deux émissions télévisées marocaines, durant la crise mondiale de la COVID-19, transcrites et alignées afin de repérer des éléments de réponse au sujet en question.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: désaccord
  topic: keywords
subject: interaction
  topic: keywords
subject: participants
  topic: keywords
subject: effets de politesse
  topic: keywords
subject: débat télévisé
  topic: keywords
creator: Hassan Azouzi
rights: Autorių teisių (c) 2024 Hassan Azouzi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 104
ending page: 118
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.7

Pirmosios klasės mokinių metalingvistinis sąmoningumas standartinės kalbos socialinio prestižo atžvilgiu
type: item
description: Šiame straipsnyje nagrinėjamos vieno Vengrijos miesto pirmosios klasės mokinių kalbinės nuostatos. Šiame mieste vartojama ir standartinė kalba, ir vietinė kalbos atmaina. Tiriant buvo atlikti testai ir surinkti interviu duomenys siekiant nustatyti, ar vaikai, kurie pirmenybę teikė standartinei atmainai, o ne vietinei tarmei, gebėjo paaiškinti savo pasirinkimą. Ankstesniame tame pačiame mieste atliktame tyrime abiejų lyčių darželinukai pirmenybę teikė standartinei atmainai, tačiau negalėjo pagrįsti savo kalbinio pasirinkimo. Šis tyrimas parodė, kad pirmaisiais mokyklos metais vaikai tampa sąmoningesni kalbinių atmainų atžvilgiu ir geriau suvokia savo pasirinkimą. Pirmosios klasės mokiniai gebėjo paaiškinti savo kalbinį pasirinkimą ir buvo linkę vadovautis suaugusiųjų stereotipais, o tipišką vietinį kalbėtoją apibūdino kaip „vyresnio amžiaus, kaimo gyventoją, vyrą“. Tačiau iš vaikų kalbinių nuostatų neišryškėjo jokių socializacijos pagal lytį požymių. Pirmosios klasės mokinių metalingvistinio suvokimo apie kalbos atmainų prestižą kokybinis pokytis išryškina mokyklos svarbą sociolingvistinei raidai.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: pirmosios klasės mokiniai
  topic: keywords
subject: kalbinis prestižas
  topic: keywords
subject: vietinė kalbos atmaina
  topic: keywords
subject: metalingvistinis sąmoningumas
  topic: keywords
subject: standartinė kalba
  topic: keywords
creator: Krisztina Fehér
rights: Autorių teisių (c) 2024 Krisztina Fehér https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 77
ending page: 103
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.6

Lengvai suprantama kalba socialinei įtraukčiai – atvejo aprašymas
type: item
description: Straipsnis „Lengvai suprantama kalba socialinei įtraukčiai – atvejo aprašymas“ sukurtas kaip atvejo analizė, kurios centre yra studijų kursas „Lengvai suprantama kalba socialinei įtraukčiai“. Kursas parengtas pagal ERASMUS+ projektą „Lengvai suprantamos kalbos skatinimas socialinei įtraukčiai“. Diskusijos kontekstas sukurtas platesniame diskurse apžvelgiant intralingvistinio vertimo mokymo galimybes vertėjams projekto valstybėse (Latvijoje, Lietuvoje, Slovėnijoje). Darbo tikslas yra retrospektyviai įvertinti kurso kokybę atsižvelgiant į tai, kad jis buvo parengtas siekiant pasiūlyti visapusišką įtraukiančios visuomenės, prieinamos informacijos bei lengvai suprantamos kalbos koncepcijų įvadą ir tokiu būdu ugdyti intralingvistinio vertimo sugebėjimus, reikalingus kognityviniam krūviui tiksliniame tekste mažinti. Atitinkamai analizės makrolygmeniu atskleidžiamas įtraukimo ir informacijos prieinamumo diskurso sociopolitinis rėmas bei lengvai suprantamos kalbos galutinių vartotojų svarba nustatant vertimo strategijas ir vertinant atliktus vertimus. Diskusijos viduriniu lygmeniu apžvelgiamas vokiečių akademikų siūlomas lengvai suprantamos kalbos vertėjo profilis (Maaß and Rink 2020) ir per minėtą projektą įgyta tiesioginė patirtis. Mikrolygmens analizė siūlo susipažinti su kurso planu ir mokomąja medžiaga, kuri sukurta taip, kad teiktų žinių, įgūdžių ir sugebėjimų, reikalingų kognityviniam krūviui mažinti leksiniu, sintaksiniu ir teksto rengimo lygmeniu bei teksto vizualiniam įforminimui. Kurso pabaigoje atliktos apklausos analizė leidžia tyrinėti galimybes skatinti lengvai suprantamos kalbos vertėjo profilio suvokimą ir atpažįstamumą. Numatyta, kad kursas tobulins žurnalistų, socialinių darbuotojų, mokytojų, vertėjų ir ryšių su visuomene specialistų darbą.
subject: Recenzijos, nuomonės, apžvalgos
  topic: section
subject: intralingvistinis vertimas
  topic: keywords
subject: lengvai suprantama kalba
  topic: keywords
subject: informacijos prieinamumas
  topic: keywords
subject: leng­vai suprantamos kalbos vertėjo profilis
  topic: keywords
subject: kognityvinio krūvio mažinima
  topic: keywords
creator: Velga Polinska
creator: Dite Liepa
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 221
ending page: 229
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.16

Kodų kaitos funkcijos lietuviškuose vloguose
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Kodų kaitos reiškinys kelia nemažai susidomėjimo kalbotyros, o ypač sociolingvistikos srityje jau nuo septintojo dešimtmečio. Tyrimai rodo, kad kodų kaita aptinkama kiek vienakalbių, tiek ir daugiakalbių diskursuose bei pabrėžia kodų kaitos daugiafunkciškumą – išskiriamos socialinės ir sintaksinės priežastys bei skirtingų kodų vartojimas kaip diskurso valdymo priemonė. Šiame straipsnyje analizuojama kodų kaita lietuvių vlogerių šnekamojoje kalboje, o būtent kodų kaitos lingvistinis repertuaras, dažnis bei socialinės funkcijos, remiantis tyrėjų Appel ir Muysken (2005) išskirtomis šešiomis kodų kaitos funkcijomis: referentine, valdomąja, tapatybine (arba ekspresyvine), fatine (arba metaforine), metalingvistine ir poetine. Tyrimui surinkti 12 vlogų, kurie buvo paskelbti „YouTube“ platformoje 2023 metais: trys vlogai iš dviejų moterų ir trys iš dviejų vyrų gyvenančių Lietuvoje. Atrinktų vlogerių amžius svyruoja nuo 21 iki apytiksliai 35 metų, kas rodo vlogų kaip žanro patrauklumą jaunesniems žmonėms bei jų kultūrinių tendencijų supratimą ir sekimą. Vaizdo įrašuose kalbama įvairiomis temomis, įskaitant madą ir grožį, internetines pramogas (pavyzdžiui, gyvas transliacijas ir turinio kūrimą), namų tvarkymą bei žemės ūkį. Tiriamąją medžiagą sudarė 23,562 žodžių tekstynas ir nustatyti 253 kodų kaitos atvejai. Tyrimo rezultatai rodo, kad atrinktų lietuvių vlogerių kalboje referentinė kodų kaitos funkcija yra dažniausiai pasitaikanti, ypač kontekstuose, kuriuose trūksta tam tikrų žodžių atitikme…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: sociolingvistika
  topic: keywords
subject: šnekamoji kalba
  topic: keywords
subject: kodų kaitos funkcijos
  topic: keywords
subject: lietuviški vlogai
  topic: keywords
subject: YouTube
  topic: keywords
creator: Jekaterina Šukalova
rights: Autorių teisių (c) 2025 Jekaterina Šukalova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-25
publication date: 2025-06-25
starting page: 59
ending page: 73
doi: 10.15388/Taikalbot.2025.22.4

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradžios puslapiai
  topic: section
subject: -
  topic: keywords
creator: Meilutė Ramonienė
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 1
ending page: 4

Neišsilavinęs ir mažiau patikimas. Socialinė distancija pasąmoninėse nuostatose lietuvių kalbos su rusišku akcentu atžvilgiu
type: item
description: Sociologinės apklausos rodo, kad socialinė distancija lietuvių-rusų atžvilgiu yra nedidelė arba jos nėra. (Straipsnyje vartojama sąvoka „lietuviai-rusai“ ­kaip įtraukesnis pavadinimas grupei, kuri dažnai vadinama „rusų etnine mažuma“, „Lietuvos rusais“ arba „rusakalbiais“.) Šis straipsnis pristato pilotinį tyrimą, atliktą keturiose Vilniaus gimnazijose su mokiniais (n=151). Tyrime naudotas nesuporuotos kaukės testas (angl. verbal guise test), siekiant ištirti moksleivių pasąmonines nuostatas trijų kalbinių atmainų atžvilgiu: lietuvių kalbos su a) Vilniaus kalbos savybėmis, b) rusišku akcentu ir su c) tyrimo dalyviams, tikėtina, mažai pažįstamu skandinavišku akcentu. Ankstesniems tyrimams liudijant, kad kalbėtojai lietuviškai su „slavišku“ akcentu dažniausiai siejami su žemo socialinio statuso profesijomis, šiuo tyrimu taip pat siekiama patikrinti, ar galima pakeisti nuostatas kalbėtojų atžvilgiu, jeigu tyrimo dalyviams pasakoma, kad kalbantieji su rusišku akcentu turi aukšto socialinio statuso profesiją. Pagrindiniai tyrimo rezultatai indikuoja, kad kalbėtojai lietuviškai su rusišku akcentu yra laikomi mažiau įdomiais, mažiau išsilavinusiais, mažiau patikimais ir vyresniais. Tyrimo rezultatai taip pat rodo, kad rusiško akcento indeksai pagal socialinį kontekstą (keičiamas kalbėtojų profesijas) reikšmingai nekinta. Tyrimas kvestionuoja ankstesnius teiginius, kad socialinės distancijos lietuvių-rusų atžvilgiu nėra, ir rodo tolesnių tyrimų šia tema poreikį.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: pasąmoninės kalbinės nuostatos
  topic: keywords
subject: lietuviai-rusai („Lietuvos rusai“)
  topic: keywords
subject: socialinė distancija
  topic: keywords
subject: lietuvių kalba su akcentu
  topic: keywords
subject: nepažįstamas akcentas
  topic: keywords
creator: Prieglius Žuklys-Rogoża
rights: Autorių teisių (c) 2024 Prieglius Žuklys-Rogoża https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-11
publication date: 2024-12-11
starting page: 62
ending page: 76
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.5

Garsinių ir vaizdinių stimulų įtaka išgalvotų žodžių pakartojimo testo rezultatams
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Išgalvotų žodžių pakartojimo testas, kuomet tyrimams reikalingi kalbos pavyzdžiai renkami vaikui kartojant pirmą kartą girdimus žodžius, plačiai taikomas visame pasaulyje. Šiuo testu duomenys gali būti renkami taikant skirtingas procedūras: 1) išgalvoti žodžiai įrašomi ir tiriamiesiems duodama klausyti įrašo; 2) tyrėjas išgalvotus žodžius kiekvienam vaikui taria gyvai. Mokslinėje literatūroje svarstyta apie tai, kaip svarbu palyginti šių dviejų procedūrų įtaką išgalvotų žodžių pakartojimo tikslumui (Chiat, Roy 2007), tačiau išsamių lyginamųjų tyrimų nėra atlikta. Šiuo tyrimu siekiama palyginti lietuvių kalbos išgalvotų žodžių, pristatytų skirtingomis procedūromis, testo rezultatus. Tyrime dalyvavo 100 ketverių penkerių metų vaikų ir 45 suaugusieji. Išanalizavus gautus duomenis, nustatyta, kad gyvai pristatytus žodžius tiriamieji (vaikai ir suaugusieji) pakartojo reikšmingai tiksliau nei įrašytuosius. Išsamesnė analizė leido pastebėti, kad trijų ir keturių skiemenų žodžius vaikai tiksliau pakartojo, kai šie buvo jiems pristatyti gyvai nei girdint tik įrašą. Šie skirtumai rodo, kad būdas, kuriuo pasirenkama rinkti duomenis išgalvotų žodžių pakarojimo testu, yra svarbus, ypač atliekant lyginamuosius tyrimus (pvz., tipinės ir netipinės vaikų kalbos raidos); svarbu, kad duomenys būtų renkami taikant tokią pačią išgalvotų žodžių pateikimo tiriamajam procedūrą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: išgalvotų žodžių pakartojimo testas
  topic: keywords
subject: kalbos suvokimas
  topic: keywords
subject: kalbos produkcija
  topic: keywords
subject: vaizdiniai stimulai
  topic: keywords
subject: garsiniai stimulai
  topic: keywords
creator: Eglė Krivickaitė-Leišienė
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 208
ending page: 220
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.15

Subūdvardėjusių lietuvių kalbos dalyvių atpažinimo kriterijai
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnio tikslas – pristatyti subūdvardėjusių lietuvių kalbos dalyvių atpažinimo kriterijus ir paaiškinti, kaip jie gali būti atpažįstami remiantis tekstynų duomenimis. Atpažinti šiuos žodžius svarbu, nes žodynuose jų žymėjimo tradicija nėra nusistovėjusi, anotuojant tekstynus svarbu žinoti, kokias morfologines pažymas nurodyti, o mokant lietuvių kalbos kaip gimtosios ir svetimosios būtina paaiškinti skirtį tarp dalyvio ir būdvardžio. Straipsnyje pirmiausiai pristatoma adjektyvizacijos problema, aptariama, kaip dalyviai galėtų būti klasifikuojami pagal adjektyvizacijos laipsnį (gali būti skiriami subūdvardėję ir iš dalies subūdvardėję dalyviai), remiantis teoriniais darbais ir tekstynu aprašomi subūdvardėjusių dalyvių atpažinimo kriterijai. Toliau pristatomas tyrimas, kurio metu remiantis keliais objektyviais kriterijais teks­tynuose atpažįstami subūdvardėję dalyviai.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: subūdvardėję dalyviai
  topic: keywords
subject: adjektyvizacija
  topic: keywords
subject: gramatika
  topic: keywords
subject: lietuvių kalba
  topic: keywords
subject: tekstynų lingvistika
  topic: keywords
creator: Laima Jancaitė
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 183
ending page: 207
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.14

Būdvardiškųjų žodžių derinimo ryšio įsisavinimas dvikalbystės sąlygomis
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Lietuvių kalbos būdvardžių įsisavinimo tyrimai vienkalbystės atveju yra atskleidę, kad derinimo klaidos yra susijusios su derinimo ryšio nesuvokimu, daiktavardžio paradigmų kopijavimu, retesnių galūnių keitimu į dažnesnes, giminės painiojimu. Šiuo tyrimu siekiama nustatyti ir aprašyti dvikalbiams vaikams kylančius būdvardiškųjų žodžių derinimo ryšio sunkumus. Tam sukurtas testas <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Free Online Surveys<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> platformoje, apimantis būdvardžius ir kitus ypatybę žyminčius žodžius – būdvardiškuosius įvardžius ir dalyvius. Testas sudarytas taip, kad atspindėtų būdvardžių ir daiktavardžių paradigm…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: būdvardis
  topic: keywords
subject: derinimas
  topic: keywords
subject: morfosintaksė
  topic: keywords
subject: dvikalbystė
  topic: keywords
subject: fleksija
  topic: keywords
creator: Jonas Stepšys
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 172
ending page: 182
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.13

Asimetrinė komunikacija: kaip kalbame su gyvūnais ir apie juos?
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">erbalinės komunikacijos požiūriu suaugusiųjų bendravimas dažniausiai suvokiamas kaip prototipiškai simetriškas. Gyvūnams skirta kalba, kaip ir kūdikiams ar mažiems <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">vaikams skirta kalba, apibūdinama asimetrinės komunikacijos terminu. Šiame straipsnyje siekiama aptarti verbalinės komunikacijos elementus situacijose, kai kalbama su gyvūnais arba apie juos. Tyrimas atskleidė, kad lietuviai, bendraudami su augintiniais, vartoja daug deminutyvų ir garsažodžių, o kalbėdami apie savo gyvūnus juos apibūdina labai įvairiais būdvardžiais. Apklausos duomenys rodo, kad moterys (jų apklausta daugiausia) linkusios naminius gyvūnus, ypač šunis ir kates, prilyginti šeimos nariams, suteikti jiems vaiko statusą. Gausūs augintinių apibūdinimai rodo, kad tokiam bendravimui būdingas antropomorfizmas, nes gyvūnams priskiriamos žmogaus savybės. Dažnai vartojamų deminutyvų pragmatinės reikšmės leidžia šeimininkams kalbėjimo su augintiniu aktą paversti žaismingesniu ir pasiekti savo tikslus mažiau formaliu, draugiškesniu būdu, n…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: asimetrinė komunikacija
  topic: keywords
subject: gyvūnams skirta kalba
  topic: keywords
subject: deminutyvai
  topic: keywords
subject: garsažodžiai
  topic: keywords
subject: būdvardžiai
  topic: keywords
creator: Laura Kamandulytė-Merfeldienė
creator: Ineta Dabašinskienė
rights: Autorių teisių (c) 2023 Laura Kamandulytė-Merfeldienė | Ineta Dabašinskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 158
ending page: 171
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.12

Dvikalbio estiškai ir angliškai kalbančio vaiko ilgalaikis tyrimas: kalbos pasirinkimas ir kodų kaita
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Dvikalbių vaikų kalbų proporcijoms, raidai ir kodų kaitai daugiausia įtakos turi gaunama jų vartojamų kalbų įvestis. Iki šiol daugumoje šioms temoms skirtų tyrimų dalyvavo ankstyvieji dvikalbiai, kurių įvesties proporcijos ankstyvojoje vaikystėje stipriai keitėsi ir kurių tėvai taikė šeimos kalbų politiką, paremtą principu „vienas tėvas – viena kalba“. Šiame straipsnyje nagrinėjamos estiškai ir angliškai kalbančio dvikalbio vaiko įvesties ir išvesties proporcijos per 2,5 metų laikotarpį (2;3–<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">5;0) naudojant spontaninės kalbos įrašus. Tyrimo metu kalbų įvesties proporcijos nesikeitė, šeimos kalbų politika rėmėsi ne daugumoje tyrimų aptariamu principu „vienas tėvas – viena kalba“, o šeimos kalba buvo keičiama pagal savaitės dieną. Taip pat darbe tiriamas vaiko kodų keitimo dažnis ir vidutinis pasakymo ilgis (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orp…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: ankstyvoji dvikalbystė
  topic: keywords
subject: įvestis
  topic: keywords
subject: išvestis
  topic: keywords
subject: kodų kaita
  topic: keywords
subject: vidutinis pasakymo ilgis
  topic: keywords
creator: Piret Baird
rights: Autorių teisių (c) 2024 Piret Baird https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-10-18
publication date: 2024-10-18
starting page: 35
ending page: 51
doi: 10.15388/Taikalbot.2024.21.3

Įkūnijimas ir bendrystės jausmas kalbų mokymosi nuotoliniu būdu kontekstuose
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame darbe nagrinėjama, kaip įkūnijimas ir bendrystės jausmas realizuojami mokantis kalbų nuotoliniu būdu. Tyrime dalyvavo vienuolika studentų iš Helsinkio universiteto Kalbų centro. Duomenys buvo surinkti teminių interviu būdu, o analizėje buvo keliami šie tyrimo klausimai: 1) kaip įkūnijimas pasireiškia mokinių pasakojimuose apie kalbų mokymąsi internetu?, 2) kaip įkūnijimas ir bendrystės jausmas yra susiję nuotoliniame mokyme? Šio tyrimo analitinė prieiga paremta ryšių analize (angl. nexus analysis) (Scollon & Scollon 2004, 2007, 2009). Išanalizavus sąsajas tarp istorinių kūnų naratyvų ir kalbos mokymosi nuotoliu būdu kontekstų, tyrimo duomenyse išryškėjo keturi vytraujantys diskursai: 1) įkūnijimo poreikis; 2) įkūnijimo sąsajos su kalbėtojo galia; 3) privatus, saugumą suteikiantis įkūnijimas ir 4) įsikūnijimas materialaus bei socialinio pasaulio atžvilgiu.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: bendrystės jausmas
  topic: keywords
subject: kalbos mokymasis
  topic: keywords
subject: įkūnijimas
  topic: keywords
subject: nuotolinis mokymas
  topic: keywords
creator: Minna Intke-Hernandez
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 104
ending page: 125
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.8

Ką lemia asimetrija: turkų kalbos kreipiniai bendraujant su naminiais gyvūnais, kūdikiais ir vaikais
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Šiame tyrime turkų kalbos kreipiniai, vartojami spontaniškai kalbant su augintiniais, kūdikiais ir vaikais, buvo lyginami pagal mažybinių ir hipokoristinių morfemų, pridedamų prie įvairių tipų kamienų, dažnumą. Tyrimo tikslas buvo išsiaiškinti, ar skirtingų kreipinių formų pasiskirstymą lemia adresatų grupė bei asimetriškas bendravimas, būdingas kalbant ir su naminiais gyvūnais. Rezultatai parodė, kad turkų kalboje, kurioje yra itin ribota deminutyvų ir hipokoristikos raiška, asimetrija neturi įtakos mažybinių ir hipokoristinių formų pasiskirstymui. Tačiau ji lemia bendrąją morfopragmatinę malonybinę raišką, kuri apima posesyvines morfologines konstrukcijas, vartojamas vietoj deminutyvų ir hipokoristikos arba kartu su jais.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: turkų kalba
  topic: keywords
subject: kreipiniai
  topic: keywords
subject: naminiams gyvūnams skirta kalba
  topic: keywords
subject: deminutyvai
  topic: keywords
subject: hipokoristinės morfemos
  topic: keywords
creator: F. Nihan Ketrez
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 149
ending page: 157
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.11

Elektroninio prancūzų kaip užsienio kalbos mokinių tekstyno kūrimas
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Ankstesnių tyrimų rezultatai rodo, jog mokinių tekstynai gali atlikti daugybę funkcijų taikomosios lingvistikos srityje. Būtent tokia nuostata buvo remtasi kuriant KPG prancūzų kalbos mokinių tekstyną (angl. <em lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">KPG Learner Corpus of French<span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">). Šį tekstyną sudaro rašytiniai tekstai prancūzų kalba, surinkti iš graikiškai kalbančių prancūzų kalbos besimokančiųjų ir (arba) vartotojų, dalyvavusių diferencijuotuose ir įvertintuose Nacionalinės užsienio kalbų egzaminų sistemos (Κρατικό Πιστοποιητικό Γλωσσομάθειας, ΚΠΓ) sertifikavimo egzaminuose Graikijoje…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: mokinių tekstynas
  topic: keywords
subject: prancūzų kalba kaip užsienio kalba
  topic: keywords
subject: Nacionalinė užsienio kalbų egzaminų sistema (Κρατικό Πιστοποιητικό Γλωσσομάθειας, ΚΠΓ
  topic: keywords
subject: kalbos sertifikavimas
  topic: keywords
subject: rašytinė kalba
  topic: keywords
creator: Olympia Tsaknaki
rights: Autorių teisių (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 141
ending page: 148
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.10

Automatinis kalbos dalių žymėjimas (POS) Tartu estų anglų kalbos mokinių tekstyne: mokinių klaidų poveikis CLAWS7 įrankio tikslumui
type: item
description: <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Pagrindinis šio darbo, kuris yra Tammekändos ir Torn-Leesikos (2022) tyrimo tęsinys, tikslas buvo ištirti mokinių klaidų įtaką automatizuotam kalbos dalių (POS) žymų priskyrimui <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">naudojant CLAWS7 įrankį. Tyrimas paremtas 24 812 žodžių imtimi; duomenys surinkti iš Tartu estų anglų kalbos mokinių tekstyno (TCELE). Duomenims anotuoti buvo naudojamas CLAWS7 žymų rinkinys, kurį sudaro 137 žodžių žymės. Siekiant įvertinti mokinių klaidų įtaką anotavimo tikslumui, detalesnei analizei buvo atrinkti atvejai, kai mokinio klaidos sutapo su automatinio žymėjimo klaidomis šio tyrimo imtyje. Remiantis tyrime nustatytomis klaidomis, sukurta klaidų taksonomija ir klaidų tipų, turinčių įtakos anotavimo rezultatams, klasifikavimo ir analizės sistema. Siekiant ištirti ryšį tarp besimokančiojo klaidų ir automatinio anotavimo klaidų, automatinio žymėjimo klaidos <span lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: n…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: mokinių anglų kalba
  topic: keywords
subject: automatinis kalbos dalių žymėjimas (POS)
  topic: keywords
subject: mokinių kalbos klaidos
  topic: keywords
subject: Tartu estų anglų kalbos mokinių tekstynas (TCELE)
  topic: keywords
subject: CLAWS7
  topic: keywords
creator: Liina Tammekänd
creator: Reeli Torn-Leesik
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 126
ending page: 140
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.9

Vengrų kalbos akuzatyvo mokymas švedų kalbos gimtakalbiams: problemos ir sprendimai
type: item
description: Šiame darbe aptariamos klaidos, būdingos vengrų kalbos akuzatyvo formų besimokantiems vieno Švedijos universiteto studentams. Akuzatyvo linksnis plačiai vartojamas vengrų kalboje tiesioginiams papildiniams žymėti ir tam tikrų tipų prieveiksmiams sudaryti. Šiuolaikinėje bendrinėje švedų kalboje daiktavardžiai, vartojami kaip tiesioginiai papildiniai, užima nekintamą vietą sintaksinėse struktūrose, bet nėra žymimi galūnėmis. Švedų kalboje (formalaus ir funkcinio) akuzatyvo formos vartojamos tik su asmeniniais įvardžiais. Šie kalbiniai faktai ir tipologiniai skirtumai lemia tam tikrus sunkumus švedų gimtakalbiams mokantis vengrų kalbos akuzatyvo. Aptariami sunkumai yra panašūs į tuos, kuriuos patiria ir kitų (pavyzdžiui, anglų, olandų, prancūzų, ispanų) kalbų gimtakalbiai. Vis dėlto priežastis, kodėl vengrų akuzatyvas dažnai sukelia papildomų sunkumų švedų (iš dalies ir danų arba norvegų) kalbos kalbėtojams, yra kita. Akuzatyvo priesaga vengrų kalboje yra -(V)t. Švedų (taip pat ir danų bei norvegų) kalboje -(e)t yra labai dažnai vartojama priesaga – tai vadinamasis priesaginis apibrėžiamasis artikelis, žymintis vienaskaitos niekatrosios giminės daiktavardžių apibrėžtumą. Švediškai kalbantys studentai itin dažnai tapatina šią švedų kalbos galūnę su vengrų kalbos akuzatyvo priesaga ir todėl vengrų akuzatyvą vartoja net ir su apibrėžtais subjektais. Be to, daugelis mokinių akuzatyvą vartoja su tiesioginiais papildiniais tik tada, kai jie yra apibrėžti. Straipsnyje pateikiami tipiniai įvairius klaidų tipus iliustruojantys pavyzdžiai, surinkti iš vengrų kalbos besimokančių švedų studentų rašto darbų Upsalos universitete. Problemos, su kuriomis susiduria švedai, taip pat lyginamos su kitų studentų, kurių gimtoji kalba yra danų, norvegų, islandų ar suomių. Taip pat pristatoma akuzatyvo linksnio vartosena pietų samių kalboje. Straipsnyje aptariama, kaip švedams galima tinkamai paaiškinti vengrų kalbos akuzatyvą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: akuzatyvas
  topic: keywords
subject: tiesioginio papildinio žymėjimas
  topic: keywords
subject: apibrėžtumas
  topic: keywords
subject: vengrų kaip svetimoji kalba
  topic: keywords
subject: Šiaurės germanų kalbos
  topic: keywords
creator: Gábor Tillinger
rights: Autorių teisių (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-28
publication date: 2023-12-28
starting page: 89
ending page: 103
doi: 10.15388/Taikalbot.2023.20.7